I. 
Sides midten af det 18de aarhundrede har Sverige indtaget en frem- 
trædende og ærefuld plads i kemiens historie. Det var i den saakaldte 
frihedstid, da videnskab, literatur og skjenne kunster havde en saa rig 
blomstring der som ingensinde fer, og da meder vi ogsaa to svenske 
kemikere, hvis ry gik verden over, Upsalaprofessoren TORBERN BERGMAN 
(1735—84) og apothekeren Cart WILHELM SCHEELE (1742—86). I kemien 
herskede dengang endnu læren om flogiston, et i alle brændbare og oxy- 
derbare legemer indeholdt stof, der gik bort ved forbrændingen eller oxy- 
dationen, og dette tidsrum gaar derfor i kemiens historie under navnet 
flogistontiden. BERGMAN var denne tids allerførste og af alle anerkjendte 
autoritet i affinitetslære og kemisk analyse, medens SCHEELE fra sit beskedne 
laboratorium i Köping udsendte en stor række af de allervigtigste op- 
dagelser. Hans skrift om luften og ilden (1777) er at regne blandt kemiens 
klassiske værker, og foruden surstoffet, som han opdagede samtidigt med 
PRIESTLEY, skylder man ham opdagelsen af ikke mindre end fem hidtil 
ukjendte elementer, nemlig klor, som han kaldte for desflogisticeret (d. e. 
oxyderet) saltsyre, samtidigt dermed mangan og barium, noget senere 
molybdæn og wolfram. I opdagelsen af nye elementer er der overhovedet 
intet land, som kan sidestilles med Sverige; omtrent fjerdeparten af alle 
dem, vi kjender, er opdagede der. 
Baade BERGMAN og SCHEELE dede i ung alder. De havde været sam- 
tidige af Lavoisier, der omstyrtede flogistonlæren, idet han viste, at for- 
brænding og oxydation ikke beror paa, at noget gaar bort, men paa at 
surstof optages. Den derved fremkaldte omvæltning af kemien var alle- 
rede i fuld gang, medens de to store svenske kemikere endnu levede, 
men ingen af dem havde villet slutte sig til den antiflogistiske lære. De 
fik ikke nogen jævnbyrdige efterfølgere, som kunde optage deres forsker- 
arbeide, og efter deres død var der i Sverige ikke længere nogen kemiker 
med autoritet; der blev nu en tid stilstand i den svenske kemi, og medens 
