LOW TH. HIORTDAHL. M.-N. KI. 
bekjendt med RicHrERS undersøgelser, der tidligere havde været saagodt- 
som upaaagtede, men hvis fundamentale betydning han med engang 
forstod. 
II. 
JEREMIAS BENJAMIN RICHTER (1762— 1807), embedsmand ved den kgl. 
porcellzenfabrik i Berlin, var som kemiker langt forud for sin tid, idet han 
havde sat sig mathematikens anvendelse paa kemien som hovedopgave. 
I særdeleshed søgte han at udfinde de numeriske relationer mellem de 
vægtsmængder af de forskjellige stoffer, som indgaar i forbindelse sam- 
men, og derigjennem blev han grundlæggeren af den kemiske stekiometri, 
som han har behandlet i et særskilt, 1792—94 udgivet skrift, hvortil slut- 
ter sig en række smaa hefter Über die neueren Gegenstände der Chemie. 
Det er isærdeleshed hefterne 4, 6 og 8 (1795—97), der omhandler ste- 
kiometrien, og de baerer som motto det bekjendte ord i Visdommens bog, 
at gud har ordnet alt efter tal, maal og vægt. 
RicHTER havde lagt mærke til, at naar man blander to neutrale salt- 
oplesninger, saa er den derved dannede nye saltoplosning fremdeles neutral, 
og af dette rent kvalitative forhold drog han en sikker kvantitativ slut- 
ning, nemlig at det ene salt indeholder noiagtigt saa meget syre, som ud- 
fordres for at mætte det andet salts base, hverken mere eller mindre, thi 
ellers vilde et overskud eller underskud af syre have givet sig tilkjende 
ved reaktionen paa lakmus. Han fandt ogsaa, at en neutral metaloplosning 
bevarer sin neutralitet, om man udfælder det deri indeholdte metal ved 
hjælp af et andet; om man f. ex. bringer metallisk kobber i en neutral 
opløsning af selvnitrat, udfældes sølvet fuldstændigt, uden at vædsken bliver 
sur. RıcHTER kom videre til det resultat, at der i enhver neutral salt- 
opløsning af et bestemt slags er et konstant forhold mellem vægten af 
syren og vaegten af det i basen indeholdte surstof. Gjennem et betydeligt 
antal analyser bestemte han for vaegtsenheden af de forskjellige syrer de 
veegtsmeengder af de forskjellige baser, som neutraliserer dem, hvorefter 
han opstillede basemaengderne i særskilte tabeller for hver syre og lige- 
ledes syremaengderne for vægtsenheden af hver base. Af disse masse- 
rækker, som han kaldte dem, fremgik det da, at mængderne er indbyrdes 
proportionale, f. ex.: 
1000 dele 1000 dele rooo dele 
in eller: 
svovlsyre saltsyre salpetersyre 
Kali AOR 1606 2239 II43 I I I 
Natrum vx I218 1699 967 0,75 0,76 0,76 
Danyt Ver mir 2214 3099 1581 1,38 1,38 1,38 
Kalk 4. RS 796 1107 565 0,49 0,49 0,49 
