3 K. O. BJØRLYKKE. M.N. KI. 
25 saadanne, som er avsat paa kartet paa vestsiden av jernbanelinjen 
over en strækning av kun ca. 10 km. i nord-syd. Men der findes ogsaa 
en del smaatjern, som er saa smaa, at de ikke er avsatte paa kartet, og 
der findes tillike en hel del gryteformede forszenkninger uten vand i bunden. 
Det storste av disse vand i syd er Nordbytjern, ca. 1!/ km. 
nord for Jesseim st. Vestenfor dette findes flere mindre, og ved gaarden 
Haug ligger det saakaldte Gjogrotjern. Nogle kilometer længer nord 
ligger Barntjern sydvest for Hauersæter st, og et par km. vest for 
Fig. 3. Grytehol ved Sesvold, v. f. Dal st. 
Hauersæter har man Vilbergtjern og et andet litt nordenfor, vest for 
Furulund. Herfra strækker sig en uregelmæssig forsenkning nordover 
til Hersjoen, som er den største av disse smaasjøer paa ovre Romerike, 
I sydvest for Hersjeen ligger en hel del mindre sjoer omkring Laakesæter 
og Trandum og lenger nord Aurtjern, og i nord for dette har man 
ogsaa flere smaatjern og gryteformede forsænkninger. 
Mange av disse sjoer og tjern mangler avlop. De storre har dog 
gjerne avlop; saaledes har Nordbytjern avlop mod syd og Hersjoen mot 
nord til Eidsvold. Til at begynde med kunde man kanske tro, at de 
største av disse forsenkninger, f. eks. omkring Hersjoen, var opstaaet ved 
utgravning — erosion eller evorsion. Men for det første er faldet av den 
bæk, der danner avlopet for Hersjoen, heist ubetydelig, og desuten er 
den forsenkning, hvorav Hersjoen optar en del, ingen erosionsdal, men 
bestaar av flere gryteformede forsenkninger med mellemliggende opra- 
