Om fortidens psykologiske og 
II. 
II. 
INDHOLDSFORTEGNELSE. 
Del I. 
Forste kapitel. 
Animismen repræsenterer en dualistisk opfattelse af alt levende og livlest. 
lagttagelsen af respirationen skaber en ny opfattelse af sjæl og liv, og 
dualismen indskrænkes til at gjælde den levende natur. Inddeling af det i 
kapitlet omhandlede tidsrum i en primær, en sekundær og en tertiær epoke. 
Den primære epokes forestillinger om liv og sjæl er knyttede til iagttagelsen af 
exspirationen, den sekundære til erkjendelsen af respirationen og den tertiære 
tilkvidenskabeligt reesonnement. : . "OE 
Hvirveldyrenes sanseapparater og grundinstinkter er af samme art, og deres 
erindringsbillede og elementære forestillinger maa da ogsaa være ligeartede. 
Menneskets overlegenhed over de øvrige dyrearter. Urmennesket iagttager 
meget tidligt exspirationsfænomenet og opfatter vinden og exspirationsluften som 
et og det samme. Sproghistorisk bevis herfor. lagttagelse af exspirationsluften 
er animismens forudsætning . ode : 
Mennesket iagttager inspirationen og derefter respirationen. Forestillingen om 
sjælen som noget, der bevæger sig inde i legemet. Sproghistorisk bevis. lagt- 
tagelsen af det, som bevæger sig inde i legemet, fremkalder to forestillinger, 
nemlig en, der fæster sig ved bevægelsen som saadan, og en, der hefter sig ved. 
at bevægelsen vedvarer hele livet. Disse forestillinger løber sammen til én, 
nemlig om en i legemet boende kraft, som er en selvstændig existents, der lever 
efter legemets" dad’) Sproshistorisk bevis re ee: 
Sjzlebytningsleren. Furor. Galenskab. Maanesyge. Idioti. Sjæletomhed. 
Sansesloshed. Sproghistorisk bevis 
FEeustilstande-BeberdehricrE > 0-9 9: 72922 28 88 en 
Den ældste klassifikation af sindssygdommene og dens forhold til nutidens 
Den græske videnskab. Alkmaion. Hippokrates. Platon. Aristoteles 
Den græsk-romerske klassifikation. Paranoia, aponoia. Dementia, mente 
EAD HOS BSA seu x us soe os 0962 Le con one yore 
Celsus.  Aretaios. Galenos. Det nyeste græsk-romerske tredelingssystem 
med insania som fællesbetegnelse. . . A dr SIE de 
Middelalderens tilbagegang til den eigen Ares: af sindssygdom- 
menes aarsag. Tabet af kjendskabet til dementia . . . - so 
Renaissancens gjenoptagelse af tredelingssystemet uden fzllesbetegnelse 
Christian V's norske lov og dens gjennemforelse af tredelingssystemet uden 
fællesbetegnelse. Vanvittighed, galenkab og afsindighed . . . . 
Adskillelse af furor i to tilstande, mania og possessio. Den endelige gjennem- 
førelse i kirkeritualet af 25de Juni 1685 . . . 
sykiatriske forestillinger og begreber. 
Side 
[—2 
2—7 
7—II 
[I — 16 
16— 17 
11— 19 
20 —22 
22—23 
23-20 
26—27 
27—28 
28—3I 
31—32 
