IV. 
II. 
IH. 
XIII 
Side 
Sindslidelsernes inddeling i sindssygdom og sindssvaghed = 95—97 
Kraepelin og Heidelbergerskolens grundlæggelse 97—99 
Kraepelins diagnoseschema . E" . uw TO MEE S 99— 106 
Wernickes opposition mod Heidelbergerskolen. Breslauerskolens system 106 — 107 
Den psykiatriske situation i Norge ved aar 1000. Imbecillitetsspergsmaalet 107 — 113 
Forslag til nyt norsk diagnoseschema > Au 0 TS usc . II3— I I4 
Retspsykiatriens og sindssygerettens stilling til den klinisk-psykiatriske dia- 
gnose og systematik. Det biologiske og det metafysiske system 114—117 
Tredje kapitel. 
Om det sindssygeretslige tutel. 
Tutelets stilling i de forskjellige sindssygelovgivninger . . . . . . 118 
Begrundet forklaring af de anvendte tekniske udtryk . . . Steg . II9— 122 
Den dualistiske verdensopfattelse forudsætningen for tutelrettens opkomst 122— 123 
Patriarkatet og tutelretten. Cura furiosi og de galnes retsstilling i det Ro- 
FRELSER RIDER Ne ana en SUR . 123— 124 
Det subsidiære ovrighedstutel og cura dementis . . . . . . . JU 1935 — 227 
Germanernes samfundsorden paa Cæsars og Tacitus's tid. Den ældste ger- 
MANSKRELEUTOlECE 7 0. 2.00.2 20991 9 905 DID EET 127—128 
De sindssygeretslige bestemmelser i Magnus Lagabeters landslov. Sammen- 
ligning mellem romersk og norsk ret . . . . . . . . 128—131I 
Den norske lovgivnings forfald D  Berc 3 : 
Det danske sprog officielt indfert som lovsprog i Norge. Christian IV's TOM lov 
Christian IV anerkjender de vanvittiges umyndighed og grundlægger et dativt 
fatel og en virkelig- umyndiggjerelse. . 2 "E 
Forslag fra den norske kommission af 1:682 til ny norsk lovbog og dens 
redaktion af den sindssygeretslige tutelbestemmelse samt dette forslags af- 
TIDLEISESN EE Te 2.) Ste, CRM oU uS Cu TR CHEER RE DE SE 
Norske lovs tutelbestemmelse i 1— 17— 7; med den tvungne tingforing og dens 
indførelse af det subsidiære evrighedstutel. Lovstedets uheldige redaktion. 
Lovens undladelse af at træffe tutelbestemmelse for de vanvittige og de af- 
sindige, samt af at medtage den gamle lovs bestemmelser om observationsretten 
Norske lov organiserer det legitime og dative tutel for bern. Værgetavlen. 
Ved værgetavlen ansees udtrykket „fraender“ defineret. Det beskikkede værge- 
maal udvides af retspraxis til ogsaa at a de galne, senere ogsaa de af- 
Se ee, CUI EIS XE TIED m 
Reskripterne af r4de Juli 1736 gjer DN. L. I—17-7 pees for ER 
sindssyge og bringer herved det subsidiære ovrighedstutel til at omfatte alle 
sindssyge. Kun stiftsdirekt onen kan indlægge sindssyge i hospitalerne. Rets- 
udviklingen indskrænker tingforingens anvendelse. . . . . . . . . . 
Fattigvæsenet opfattes tildels som øvrighed og faar saaledes adgang til at 
anvende NL €- 19-7 2.2 x. ee nonu ce ASTE 
Holst og kommissionen af 1825 ue ikke fattigvæsenets Pr hei: 
hed. Kommissionen opretholder regelen om, at kun øvrigheden kan indlægge 
sindssyge i hospitalernes dolhuse . . . . . . . . . . . 
Major stilling hl tutelordningen 2.42 5 4 ENDE. MT 
Den kgl. prp. til ny sindssygelov. Stortingets kirkekomité slutter sig til 
Majors forslag om at afskaffe fattigvæsenets befatning med sindssygepleien. 
Jaabæks og Augustinussens forslag om delvis bevarelse af fattigvæsenets tutel- 
myndighed. Dette forslags forkastelse . . . . 
. 232-132 
132 —133 
> I33— 134 
+ I84— 135 
133237 
131—139 
130— 140 
. 140— I4I 
. I41— 142 
. I42—I44 
144 —145 
