2 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 
at undersøge en af disse rødder, hvis udforskning er nødvendig, naar 
man vil lære at forstaa, hvorledes de oprindelige psykologiske og psy- 
kiatriske forestillinger har spiret og udviklet sig. 
Jeg skal da forsøge at give, eller rettere at antyde (thi mere end an- 
tydninger bliver det ikke) en løsning af spørgsmaalet om, hvilke psyko- 
logiske og psykiatriske fænomener først har paatrængt sig menneskenes 
opmærksomhed og videbegjærlighed med saa stor styrke, at de er blevne 
gjenstand for overveielse og drøftelse, samt om hvorledes nye iagttagelser 
og spørgsmaal efterhaanden har sluttet sig til de gamle og faaet sit svar. 
Vi mener at kunne skjelne 3 ovenpaa hverandre liggende lag, et 
underste, ældste, et yngre mellemste og et øverste eller yngste. Det ældste 
vil vi benævne den primære, det mellemste den sekundære og det yngste 
den tertiære formation. Det maa dog vel erindres, at disse lag ikke overalt 
tilhører den samme historiske epoke; thi til den samme tid som en stamme 
eller nation ikke er naaet udover den primære formation, kan en anden 
nation være kommen langt ud i den tertiære. I den romerske keisertid var 
man saaledes allerede meget langt inde i tertiærtiden; men i Middelalderen 
sank man atter tilbage i den sekundære periode. 
Videre maa man være vel opmærksom paa, at de forestillinger, der 
er dannede allerede i primærtiden, vedbliver at leve i de to følgende 
perioder. Meget nyt kommer ganske vist til, men det gamle er uhyre 
seiglivet. 
Det primære lags forestillinger viser, at mennesket allerede paa dette 
udviklingstrin var naaet saa langt, at det kunde iagttage expirationen og for- 
stod, at dennes opretholdelse var en nedvendig betingelse for livets ved- 
varen. 
Det sekundære lags forestillinger viser, at menneskene var naaede 
frem til at iagttage og vurdere respirationen som et livs-fænomen af fundamen- 
tal betydenhed; og tertiærtidens forestillinger bærer sikre vidnesbyrd om, 
at man nu var kommen saa langt, at man kunde frigjøre sig fra animisme 
og anden religiøs-mystisk overtro og ræsonnere videnskabeligt over psyko- 
logiske og psykiatriske fænomener. 
Alle hvirveldyr er udrustede med væsentlig ligeartede sanseapparater 
og i besiddelse af alle de fire animale grundinstinkter (drifter), alimentations- 
driften, detumescentsdriften, kontrektationsdriften og fugaldriften. Patte- 
dyrenes sansning er ikke væsentlig forskjellig fra menneskets. Vistnok kan 
hos nogle arter en eller flere sanser vaere skarpere, andre slevere; men 
