18 PAUL WINGE. M.-N. KI. 
der er fordømte til evig pinsel, og fortæller om hallucinationer, som er 
farvede af denne stemning. Videre kommer de tilfælde, hvor de syges 
personlighed hurtig og sterkt forandres, saaledes at patienten synes at være 
bleven et helt nyt menneske og foretager sig handlinger, som man ikke 
kan tænke sig muligheden af at han havde kunnet begaa, før forandringen 
af hans personlighed indtraadte. Endelig slutter sig hertil en hel række 
lettere stemningsforandringer, der bevirker, at den syge gjør et fremmed- 
artet indtryk; den muntre er f. ex. bleven tungsindig, eller den tungsindige 
munter. Disse stemningsforandringer giver selvfølgelig saa meget lettere 
anledning til at tro, at den syges sjæl er byttet, dersom de er ledsagede 
af hallucinationer og patienten fortæller, at han ser og hører ting, som 
andre ikke kan opfatte. 
Under den anden gruppe henhører exstatiske og visionære tilstande; 
videre tvangshandlinger af konvulsiv natur, som f. ex. den saakaldte »tunge- 
tale«, og psykiske lammelser som paralyse af extremiteterne og afoni, samt 
endelig visse generelle og partielle anæsthesier og blødninger under hud 
og slimhinder. 
Overskuer man denne brogede blanding af symptomer og symptom- 
komplexer, vil man blive opmærksom paa, at de alle er affekttilstande, 
dels depressive, dels expansive. 
Hele den anden gruppe omfatter kun tilstande af hysterisk natur, 
medens de under den første gruppe henførte er af blandet art. Nogle af 
disse kan være hysteriske, men de kan ogsaa være epileptiske. Andre 
hører dels hjemme i den manisk-depressive psykose (eller i rene manier 
og melankolier), dels er de katatone fænomener, hvilke man nu pleier at 
henføre under dementia præcox; og endelig hører vistnok nogle hjemme 
under andre kroniske sindssygdomme, navnlig paranoid imbecillitet med 
uroanfald. Alle de omtalte symptomer kan dels indtræde under akute og 
subakute tilstande, der maa opfattes som selvstændige sindssygdomme, der 
ikke skyldes en psykopathisk grundlidelse af degenerativ natur, dels under 
uroanfald (paroxysmer) under kroniske degenerative sindssygdomme, som 
bestod før anfaldet og fremdeles vedvarer efter dette; og saadanne uro- 
anfald kan gjentage sig, dels episodisk, dels periodisk. 
Paa dette forhold var man allerede i sekundærtiden opmærksom, idet 
man, som nævnt, vidste, at der kunde være en sammenhæng mellem 
furoranfald og epilepsi, og kjendte periodiciteten. 
Vil man forsøge at henføre furortilstandene under nutidens psykiatriske 
grupper, maa man dels anbringe dem under hysteri og epilepsi, dels under 
den manisk-depressive psykose (og den rene mani og melankoli), dels 
