1912. No. 10. PSYKOLOGISKE OG PSYKIATRISKE FORESTILLINGER OG BEGREBER. 3I 
Loven vil da nægte enhver vanvittig, galen og afsindig at indgaa en 
retsgyldig trolovelse og følgelig adgang til at gifte sig; men denne næg- 
telse vil desuden ramme bevidsthedsomtaagede og taaber. 
En person kan aldrig efter ægteskabets indgaaelse blive vanvittig, 
eftersom han har lidt af denne sygdom siden sin barndom. Derimod kan 
en gift person meget vel blive galen eller afsindig. Mod at en galens 
ægteskab opløses indeholder loven intet forbud; men i 3—18—16.5 har 
den indtaget et udtrykkeligt forbud mod, at et ægteskab opløses paa grund 
af den ene ægtefælles afsindighed, et standpunkt, som paa lovens emana- 
tionstid lod sig forsvare med gode grunde. 
Angaaende forstaaelsen af 6—19—12 skal jeg indskrænke mig til at 
bemærke, at sammenstillingen af barn og taabe i forbindelse med lovstedets 
formaal utvilsomt synes at vise, at lovgiverne har villet paalægge den er- 
statningsansvar, der viser en person ild, naar han burde forstaa, at den 
paagjældende er saa dum, at han ikke skjønner faren. 
Taaben maa altsaa være en meget dum person, men han behøver ikke 
at være sindssyg (vanvittig). 
De sammensatte udtryk er, som anført, benyttede i tre lovsteder, nem- 
lig N. L. 1—17— 7, 6—6—17 og 3—18— 5, som alle angaar indgreb, der 
for den paagjældende person i det afgjorende oieblik er af meget stor, ja 
endog skjæbnesvanger betydenhed, medens dette ikke i samme grad er 
tilfælde med de i N. L. 2—5—24, 3—18—16.5, 3—19—1 og 6—19— 12 
behandlede retsforhold. De sammensatte udtryk har overalt den hensigt at 
præcisere og forstærke de betingelser, som skal være opfyldt, for at lov- 
stedet skal kunne finde anvendelse og i det hele lovens tanke rammes. 
Udtrykket »rasende eller galind«! er vistnok valgt for at betone, at 
lovstedet handler om en mani og ikke om en tungsindighed. Udtrykket 
»vildelse og raseri« er antagelig valgt, fordi loven har villet betone, at 
vildelse (det er hallucinationer og vrangforestillinger) skulde vaere paaviste, 
naar raseriet (galenskaben) skulde betinge utilregnelighed. 
Udtrykket »rette fornuft og forstand«? er ovenfor behandlet. 
Man lægge mærke til, at i alle tre sammensatte udtryk er det stær- 
keste ord stillet ferst. 
Paa grundlag af den af lovbogen antagne gruppeinddeling kan saaledes 
ved aar 1700 paa dansk opstilles følgende psykiatriske system: 
| Vanvittighed. Galenskab. Afsindighed. | 
| 
| Tungsindighed. Raseri. | 
1 Jfr. gammelnorsk err og eruita. 
2 Jfr. tysk: bei Sinnen und Verstand. 
