34 PAUL WINGE. M.-N. KI. 
STAHL (1660— 1 734), medicinsk professor i Halle og kjendt som phlogiston- 
theoriens fader, var en naturfilosofisk grubler, der spekulerede over orga- 
nismens underbare harmoni. Han lod sjælen bygge op legemet, fjerne al 
skade fra dette og hindre forraadnelsen. Sindssygdommene skyldtes for- 
styrrelser i denne harmoni. Den bekjendte hollandske lege BoERHAVE 
(1668—1738), Hippokrates og Sydenhams beundrer, udarbeidede ligeledes 
et medicinsk system, som ogsaa omfattede sindssygdommene. Han ansaa 
efter de klassiske forbilleder melankolien som et forstadium til manien, og 
han er den første, som tydeligt omtaler stuporøse tilstande", 
Omkring aarhundredets midte tog Engelskmændene den psykiatriske 
ledelse. CULLEN (1710—1790), medicinsk professor i Glasgow, udgav 1774 
sit verk »First lines of Practice of Physic«, i hvilket han opstiller et system, 
hvis grundidé er den, at nervesystemet er kilden til alt liv, og at alle 
sygdomme udgaar fra dette system. CRICHTON sluttede sig til Cullen og 
hævdede, at nevroserne skyldtes en funktionsforstyrrelse i karsystemet. 
Omtrent samtidig virkede den praktiske kliniker PERFECT, der har udgivet en 
samling psykiatriske sygehistorier. 
I Tyskland bearbeidede PLATNER (1744—1818), professor i Leipzig, den 
theoretiske, særlig den retsmedicinske psykiatri; medens LANGERMANN (1768— 
1832) tog sig af den therapeutiske reform. 
I Frankrige udgav Lonv i 1765 et stort verk »De melancholia et morbis 
melancholicis«. 
De nationale sprog havde endnu ikke faaet et udtryk svarende til det 
latinske insanus; men fransk havde allerede længe havt et tilløb hertil. 
Guldalderlatin har ordene alieno, alienus, alienatio og det afledede 
udtryk alienatio mentis (der betyder sindsabnormitet), hvilket var optaget i 
ældre fransk i formen alienation mentale. Ældre fransk havde ogsaa op- 
taget det latinske dementia i formen démence; og dette ord var allerede 
længe brugt af ledende jurister i samme betydning som det latinske insania ?, 
da det i denne betydning i 1810 blev optaget i CoDE PENAL, medens 
Cope civit beholdt de gamle gruppebetegnelser zmbecıllite, fureur og 
demence. Lægerne brugte derimod almindeligvis udtrykket alienation men- 
tale, og dette blev optaget som fællesbetegnelse i loven af 3ote Juni 
18282! 
Pine brugte ogsaa dette udtryk som fællesbetegnelse for samtlige sinds- 
? 4 
sygdomme", 
LEIDESDORF gjør opmærksom paa, at han ansaa den sorte galde som melankoliens aarsag. 
1 
2 Se Porter: Traité de la procédure criminelle 142 (Oeuvres par Buguet. B. 10 s. 473). 
3 
Se Cope PÉNAL § 64 og Cope cıvır $ 489. Jfr. DemoromBe: Cours de Code civil. 
Bio. 32520. 
4 Se Pier: Traité medico-philosophique sur Valiénation mentale. 2den udg. 1809, 
Troisieme section s. 128. (Første udgave udkom i aar IX). 
