86 PAUL WINGE. M.-N. KI. 
og det blev strax benyttet af samtlige asyler. Det blev dog temmelig kjoligt 
modtaget. 
PETER WINGE udtaler i sin generalberetning for Kristiania sindssyge- 
asyls virksomhed i 1893 (udkommen 1895): »For at være i Overensstem- - 
melse med Landets evrige Sindssygeasyler, holder jeg mig i denne Beret- 
ning udelukkende til den nye Nomenklatur, da det formentlig ikke længere 
ter passe, saaledes som jeg i en lang Aarreekke har gjort, at fremhæve 
Inddelingen i idiopathiske og sympathiske Sindssygdomme samt de antagne 
somatiske Aarsager til Sygdommen hos de i det forløbne Aar nyoptagne 
Patienter«. 
I 1895.udkom i Kristiania to psykiatriske lærebøger, nemlig HARALD 
Horm: »Den specielle Psychiatri« og CHR. LEEGAARD: »Forelesninger 
over Sindssygdomme«. I ingen af disse bøger følger fremstillingen det 
nye diagnoseschema, men i den sidstnævnte bog er dog afvigelsen ikke 
betydelig. DEDICHEN betegner i 1898 schemaet som »et væsentligt og 
ganske betydeligt fremskridt«, men er dog tilbøielig til at finde, at det ikke 
har faaet med former nok. 
Vi vil heller ikke benægte, at det nye schema i en vigtig henseende 
betegner et fremskridt; men — bortseet fra spørgsmaalet om den viden- 
skabelige berettigelse af dets inddelingsprincip (et spørgsmaal, som her ikke 
skal drøftes), maa det vel indrømmes, at det lider af betydelige mangler. 
For det første er det uheldigt at indrette et saadant pulterkammer som 
schemaets Insania degenerativa (og selve navnet paa dette kammer er 
skikket til at øge begrebsforvirringen); og for det andet er det belemret 
med den samme grundfeil som det gamle schema med dets nyere modifi- 
kationer, nemlig benyttelsen af diagnosenavne, der ikke karakteriserer sig 
som benævnelser paa sindssygdomme. »Alcoholismus« og » Vitia organica 
cerebri« er ikke sindssygdomme. Vil man opføre en alkoholisk sindssyg- 
dom, faar man kalde den Insania alcoholica; og de ved vitia organica 
cerebri indtrædende sindssygdomssymptomer er saa mangeartede, at de maa 
henføres under forskjellige psykiatriske sygdomsenheder. 
Indførelsen af juryen og kampen om straffelovskommissionens (GETZ's) 
forslag til ny borgerlig straffelov virkede i høi grad oplivende paa den 
psykiatriske interesse og vakte forhaabninger om en bedre fremtid for 
psykiatrien i Norge. Den retspsykiatriske og sindssygeretslige indsats i 189o- 
aarenes debat om reformer af retspleien skal i følgende dele af dette arbeide 
nærmere blive omhandlet. Her skal vi indskrænke os til med nogle ord 
at omtale de mere generelle og kliniske psykiatriske arbeider, der udkom 
hos os i denne periode. 
a — -— 
