108 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 
medicinske videnskabsgrene havde ikke blot mændene til raadighed, men 
ogsaa de instituter, som er en nødvendig betingelse for det videnskabelige 
arbeides fremme. 
Universitetet og det med dette samarbeidende »Rigshospitalet i Kristi- 
ania« havde i løbet af 1880- og 9o-aarene faaet forbedret sine gamle og oprettet 
flere nye instituter, til hvilke der blev knyttet unge mænd, der som assistenter 
kunde bistaa i arbeidet, for senere selv at overtage ledelsen. Men psykia- 
trien var daarligere stillet end nogen af medicinens øvrige discipliner og 
laa visselig hos os længer nede end i noget andet civiliseret land. Universi- 
tetet raadede ikke over nogen lærerstol i dette fag; der fandtes ingen 
psykiatrisk klinik, og prøve i psykiatri var ikke tvungen til medicinsk 
examen, ja der var ikke engang adgang til at underkaste sig en saadan. 
Psykologien var forsaavidt noget bedre stillet, som de to filosofiske pro- 
fessorater i løbet af kort tid blev besatte med psykologer og desuden et 
adjunktstipendium blev tilstaaet en psykolog (Aars). Professorerne MourLY 
Vorp, LecHEN og Aarr har alle arbeidet med psykologiske opgaver, der 
interesserer psykiatrien; navnlig gjælder dette MourLy VoLps studier over 
hallucinationer og drømme? samt Aars afhandlinger om synsbedømmelse 
af dybde og om hemning ved opfatning af ligeartede pirringer. LøcHen 
havde allerede i 1888 udgivet et arbeide om de afasiske sygdomme”. De filo- 
sofiske lærere har ogsaa holdt regelmæssige forelæsninger over psykologi. 
Psykologien led dog under mangelen paa et institut, og om synderligt 
samarbeide mellem psykologer og psykiatere kunde der allerede af denne 
grund vanskelig være spørgsmaal. 
Imidlertid fik overalt i den civiliserede verden socialmedicinen en stærk 
voxende betydenhed, og inden denne videnskab indtog psykiatrien en 
ledende stilling. Eftersom nu de socialmedicinske krav med stigende styrke 
gjorde sig gjældende ogsaa i Norge, maatte det blive mere og mere klart, 
hvor uheldig psykiatriens fortrykte stilling var for hele den sociale og 
medicinske udvikliug i Norge. 
Psykiatrien kjæmpede imidlertid under de ugunstige vilkaar med held 
for sine socialmedicinske interesser, og den gjorde ogsaa forøvrigt nogle 
ikke ubetydelige fremskridt. I 1900 blev der oprettet en »retsmedicinsk 
kommission« (som i en følgende del af dette arbeide nærmere skal omhandles), 
og blandt dennes faste medlemmer blev der beskikket 2 psykiatere. Denne 
kommission har formaaet i nogen grad at hæve den norske lægestands psy- 
! Über Hallucinationen, vorzüglich Gesichtshallucinationen. Allg. Zeitschrift für Psychiatrie 
1900 s. 834 f. 
Über den Traum (herausgb. von Klemm) r9ro— 12. 
? Spergsmaal vedkommende de afasiske sygdomme. 
