128 PAUL WINGE. 
M.-N. Kl. 
nærmeste omgivelser. Under en saadan udvikling vil der, selv uden frem- 
med paavirkning, danne sig en tutelordning af samme art som den gammel- 
romerske; og det er derfor ikke umuligt, at der kan foreligge en nydannelse 
parallel med den sidstnævnte. Det forekommer os alligevel rimeligst at antage, 
at de ældste germanske tutelordninger er dannede under romersk paavirk- 
ning |. 
Det synes os fra et biologisk standpunkt rimeligt at antage, at en for- 
andring i raceblandingen? har været en af aarsagerne til denne gjennem- 
gribende sociale omdannelsesproces. Kraniefundene? maa velogsaa siges at 
bestyrke denne antagelse, idet saavel de tyske? som de skandinaviske? skaller 
fra den ældre jernalder har kjendemaerker, som adskiller dem fra den 
yngres 5. 
De sproglige mindesmærker synes os at tale i samme retning, idet 
den ældre jernalders runeindskrifter er forfattede i et sprog, som er meget 
forskjelligt fra vikingetidens. 
I folkevandringstiden og endnu mere i tiden efter denne blev den 
romerske paavirkning paa Germanerne overmaade omfattende og dybt ind- 
gribende. Det frankiske rige antog delvis romerretten, og de tyske kongers 
overtagelse af den romerske keiserveerdighed skaffede denne ret indgang i 
Tyskland. Selv i de lande, hvor romerretten ikke som system blev antagen, 
fik den dog gjennem den kanoniske ret som mellemled en kjendelig indflydelse 
paa enkelte dele af de germanske retsforfatninger. 
Det synes under disse forhold rimeligt, at romersk paavirkning har gjort 
sig gjaeldende ved oprettelsen af det gammelnorske værgemaal for de galne *, 
samtidig som ogsaa analogi fra værgemaalet for andre umyndige (særlig 
for ødelande) har havt en væsentlig indflydelse®. Den romerretslige paa- 
virkning mærkes allerede i Frostathingsloven IV, 32, hvor man gjenfinder 
bestemmelser, der stærkt minder om cura furiosi. 
Paa Frostathingslovens grundlag bygger den senere gammelnorske lov- 
givning paa dette omraade; og i den nyere mere udviklede form er den 
romerretslige indflydelse endnu tydeligere. Det nyere lovsted foreligger i 
1 GIERKE giver i sin „Deutsches Privatrecht“. B. 1, § 43, s. 379 f. en interessant frem- 
stiling af de naturlige tilstande (helbredstilstandens indflydelse paa den personlige 
retsstilling efter gammeltysk ret). 
Herom mere i følgende kapitel. 
3 Se Justus BARTH: Normannaskaller (1896) s. 57— 92. 
^ Hügelgräberfundene. 
5 Lodingen-kranierne. 
Reihengräberfundene og vikingtypen. 
! Se GIERKE s. 126. 
8 BRANDT: Retshistorie. I s. 140. 
