130 PAUL WINGE. 
M.-N. Kl. 
Der forlanges saaledes, at ingen maa behandles som galen, før sag- 
kyndige har paavist, at han virkelig er det. Disse sagkyndige opnævnes 
paa tinget af kongens embedsmand, og arvingen kan altsaa ikke tilkalde 
hvem han vil som sagkyndig; og da undersøgelsen foregaar paa tinget, sker 
den under fuld offentlighed. 
Arvingen kan ikke overtage sit tutel, før det ved denne undersøgelse 
er bragt paa det rene, at angjældende er galen; men naar dette først er 
skeet, da er han (arvingen) forpligtet til at forvare den galne; og dersom 
en klageberettiget paastaar, at han ikke forsvarlig røgter sit tutel, maa han 
ved egen ed bevise denne beskyldnings urigtighed. 
Spørgsmaalet om, hvorvidt en person er galen, kunde reises af hvem- 
somhelst; dog synes lovgiveren ikke at have tænkt sig, at ogsaa den galne, 
eller formentlig galne, selv skulde kunne begjære sin sindstilstand undersøgt. 
Loven har videre den humane bestemmelse, at det paaligger enhver 
i fornødent fald at tage den galne i varetægt; og naar det for at yde saa- 
dan hjælp er nødvendigt, da har den, som yder hjælpen, ret til at binde 
den galne. Hjælperen maa dog ikke binde ham uden samtidig at sørge for, 
at der bliver fuld anledning til offentlig kontrol, og han maa derfor strax 
føre den galne til tinget og der overgive ham til hans frænder. Hvis det 
nu viser sig, at der ved tidligere undersøgelse er bragt paa det rene, at 
angjældende er galen og allerede før har været behandlet som saadan, da 
overtager arvingen uden videre tutelet; hvis ikke, maa den, der har ført 
ham til tinget, bevise, at han havde skjellig grund til at handle, som han 
gjorde; og dersom det godtgjøres, at angjældende paa undersøgelsestiden er 
galen, bliver han at overgive til sine frænder". Den, der har fert an- 
gjældende til tinget, kan nu offentlig erklære sig fri for videre ansvar, 
og han kan forlange sine omkostninger dækkede, men heller ikke mere; 
med andre ord, han kan ikke gjøre nogen forretning eller skaffe sig 
nogen fordel ved den hjælp, han har ydet den galne. Arvingen kan tage 
dækning for udgifterne i den galnes gods. 
Dersom den galne har dræbt eller saaret nogen, har han erstatnings- 
pligt for den voldte skade; men yderligere kan han ikke forpligtes. 
Det vil af ovenstaaende fremgaa, at arvingen efter det 
citerte lovsted ikke alene har observationsret, men endog 
observationspligt overfor sin formentlig galne myndling. 
! Det gammelnorske /rændi betyder ligesom det tilsvarende danske frænde ,slegtning", 
i nynorsk har det faaet betydningen , slægtning i en sidelinje", især fætter, og paa svensk 
betyder det ,svoger". Den oprindelige betydning er vel: en som tilhører en æt, med 
hvilken hans egen staar i venskabsforhold. Jfr. engelsk friend, ven, angelsachsisk freond, 
gotisk frwyonds, ven (af verb. frijon, elske). I gammelnorsk stilles frændr flere steder 
i modsætning til /jandr, fiender. 
