164 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 
Efter lovbogens 3—19—2 og 3—19—8 skulde ingen kunne udøve 
tutelmyndighed, forinden han havde fyldt 25 aar; men efterat myndigheds- 
alderen ved lov af 27de Marts 1869 var nedsat til 21 aar (undtagen for 
enker, fraskilte og separerede kvinder, der ifølge lov af rite April 1863 
er myndige uden hensyn til alder), blev enhver fuldmyndig ved praxis 
anseet som værgedygtig og følgelig godtagen som tutor for en sindssyg. 
Indtil 1899 foretoges umyndiggjørelse ved administrativ forfeining, idet 
beslutning om dennes iverksættelse fattedes af den samme myndighed, som 
beskikkede værgen !. 
I 1860-aarene blev der imidlertid reist en bevægelse for at tilveie- 
bringe en mere betryggende fremgangsmaade for afgjørelse af spørgs- 
maalet om umyndiggjørelse, idet bevægelsens foregangsmænd mente, at 
man alene ved en judiciel behandlingsmaade kunde opnaa tilbørlig garanti 
for de heromhandlede afgjørelsers rigtighed og retfærdighed. Et forslag 
til lov om umyndiggjørelse var ogsaa fremsat for Stortinget i 1863 og 
1865; men bevægelsen ledede dengang kun til, at der ved kgl. resolution 
af 3ote September 18637 blev givet noget skjærpede regler for det gjæl- 
dende administrative systems udøvelse i praxis. Hermed blev spørgsmaa- 
let stillet i bero indtil 1890, da reformkravet paany blev reist. For Stor- 
tinget i 1897 fremsattes kgl. proposition til en lov om umyndiggjørelse, 
som indførte et judicielt system for de heromhandlede sagers behandling; 
og endelig blev en lov i alt væsentligt overensstemmende med den kgl. 
prp. vedtagen af Stortinget i 1898 og sanktioneret den 28de November s. aar. 
Denne lovs § 1 ıste punkt er saalydende: 
»Myndige jaavel jom mindreaarige Rerfoner fan fættes under Vergemaal 
(umyndiggjøres) 
1) naar be paa Grund af Aandsjvaghed. eller Sindsfygdom, eller fordi de 
er forfaldne til Druffenifab eller ødelæggende Brug aj Morfin eller andre Be- 
rujeljes- eller Bedøveljesmidler mangler Cvnen til at drage Omforg for fig eller 
fit Gods eller — —”. 
1 Paa landet og i ladestederne beskikkes værger af sorenskriveren og overformynderne 
i forening (lov af 28de Sept. 1857 $ 4). Ved skifte kan lensmanden deltage i be- 
skikkelsen i stedet for sorenskriveren (lov af 27de Marts 1869). I kjøbstæderne be- 
skikkes vaerge af magistrat og formandskab med overformyndernes samtykke. I enkelte 
tilfælde er myndigheden til at beskikke værge henlagt til andre autoriteter end de oven- 
nævnte; saaledes kan værgeraadet beskikke værge for forsømte børn. Beskikkelses- 
myndigheden er begrænset til at opnævne værge blandt distriktets indvaanere; dog maa 
ogsaa personer, der bor udenfor distriktet, kunne opnævnes, naar de er villige til at over- 
tage ombudet. 
to 
I resolutionens punkt 2 hed det:  ,Forinden Beslutning afgives om Umyndiggjurelse 
bør — eller utvilsomt Bevis for Sindssygdom er tilveiebragt — — — 
i Regelen Erklæring være indhentet — —“, 
