166 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 
mentlig sindssyg fange. Staten har jo allerede berøvet fangen. friheden 
og taget ham i sin varetægt, og naar der opstaar spergsmaal om at 
flytte ham fra fængslet til en anden anstalt, f. ex. et sindssygeasyl, da 
er det det eneste naturlige, at denne forfoining træffes af vedkommende 
statsmyndighed og ikke af fangens legitime eller beskikkede værge. Med 
andre ord, det legitime eller det dative vaergemaal maa i tilfælde suspen- 
deres, forsaavidt angaar forvaringen, noget som selvfolgelig ikke hindrer, 
at bestyrelsen af den sindssyge fanges formue overlades til hans private 
(fødte eller beskikkede) vaerge!. Denne ordning er ogsaa gjennemfert i 
praxis. 
For Bodsfeengslet og de øvrige landsfængsler gjælder fangebehandlings- 
reglementerne? af rode Februar 1896 med enkelte mindre rettelser. Ifølge 
disse reglementer udøves forvaringsmyndigheden af Justitsdepartementet 
(feengselsstyrelsen), idet rekvisitionen for indlæggelse af en sindssyg fange 
i sindssygeasyl undertegnes af anstaltens direktør i henhold til (for tilfældet) 
indhentet samtykke af Justitsdepartementet; dog kan direktøren, naar det 
 haster, indlægge fangen uden samtykke, men han maa da strax indberette 
sagen. 
For straffanger i de øvrige fængsler, ligesom for varetægtsfanger haves 
ingen lignende reglementsbestemmelser; men da de fleste bestyrere af 
disse fængsler er politiembedsmaend, voldes hermed ingen vanskelighed. 
Selv om bestyreren ikke er politiembedsmand, underskriver han dog den 
heromhandlede rekvisition, og denne fremgangsmaade stettes ved fortolk- 
ning af reglementet ?. 
Faengslets tutelmyndighed gjælder kun, saalænge fangen er varetægts- 
arrest undergiven eller afsoner straf. Saasnart han er løsladt af varetægt, 
eller naar straffetiden er udleben, er han med hensyn til tutelet stillet gan- 
ske, som om han ikke havde været under straffeforfelgning; og det samme 
maa utvilsomt gjaelde, naar straffen er afbrudt samt ved løsladelse paa prøve. 
Spergsmaalet om, hvorvidt tvangsarbeidsanstalterne i den heromhand- 
lede henseende er ligestillede med kredsfængslerne, er maaske noget tvil- 
somt, men ber vel besvares bekraeftende. 
Ved lov angaaende Kriminalasylet af 3ote April 1898 § 1 træffes en 
bestemmelse om indlæggelse i eller udskrivning af dette asyl af vedkom- 
mende regjeringsdepartement (Justitsdepartementet). Det autoritative tutel 
! Bemærk i denne sammenhæng plakat af 27de April 1768 samt Justitsdepartementets 
skrivelse af ıste April 1899. 
bo 
Bodsfeengslets § 25. De ovrige landsfengslers § 27. 
3 Reglementet for kredsfængslerne og de større hjælpefængsler af rete December 1004 
kap. 25 § 5. 
