210 PAUL WINGE. M.-N. KI. 
forrige Spindehuus«. Det er dog tvilsomt, om dette hus var taget i brug for 
anstalten, da det under Svenskernes besættelse af byen i 1716 blev be- 
skadiget. l ethvertfald blev det ikke mere benyttet, og i 1721 blev det solgt 
ved auktion. Salgssummen og nogle andre anstalten tilherende midler blev 
i 1741 overdragne til det nyoprettede Tugthus!. 
Savnet af en saadan anstalt var stærkt felt, og ifølge kgl. befaling af 
31te Oktober 1736 lod stiftamtmanden og biskoppen i Kristiania udgaa en 
opfordring til indvaanerne i byen og i Akershus stifts landdistrikter om at 
samle frivillige bidrag til oprettelse af en arbeidsanstalt for Akershus stift. 
Der indkom ved indsamlingen 20 000 rdl., og ved frasalg af Oslo hospitals 
jordegods samt ved børnehusets ovennævnte penge og nogle andre beløb 
indkom over 70000 rdl. Der var saaledes skaffet tilveie en efter tidens 
fordringer særdeles betydelig kapital, som muliggjorde gjennemførelsen af 
omfattende foranstaltninger. I løbet af 1736—38 blev der bygget hus? til 
den nye anstalt, som skulde benævnes »Tugthuus« og blev tilsagt afgift af 
bøder samt forskjellige privilegier og rettigheder. Det nye hus blev taget 
i brug 1741, og efter dansk mønster blev som anstaltens bestyrer ansat en 
af stiftsdirektionen beskikket overinspektør”, 
Allerede ved fundats af 25de November 1735 var børnehuset i Trond- 
hjem givet navn af Tugt- og Værkshus for Trondhjems stift, og ved fun- 
dats af 8de Juli 1744 omdannedes ogsaa anstalten i Bergen til tugthus. 
Indrettelsen af de nye tugthuse staar i den nøieste forbindelse med en 
anden samtidig reform, nemlig en omorganisation af fattigvæsenet. 
Man var nemlig kommen til den opfatning, at den ringe fremgang, som 
de ældre spinde- og børnehuse (og i det hele taget kampen mod betleriet) 
havde havt, for en væsentlig del skyldtes den omstændighed, at fattigvæsenet 
var utilfredsstillende organiseret, og at arbeidsanstalterne ikke var bragte i 
organisk samarbeide med fattigvæsenets overordnede administration. 
Reformvennerne vilde derfor tage det hele spørgsmaal om løsgjængeri 
og betleri, samt om de rette kampmidler mod disse onder, op til en prin- 
cipiel løsning og med en saadan for oie organisere fattigvæsenet. 
Vi skal strax omtale, hvorledes opgaven blev søgt løst, men først maa 
vi forudskikke nogle bemærkninger. 
CuristiAn V's norske lov havde i 2den bogs ıgde kapitel givet 
organisatoriske bestemmelser angaaende fattigvæsenet. Kapitlet bærer over- 
skriften: »Om Hospitaler og Fattige« og indeholder først i 14 paragrafer 
1 Se ARNE OMSTED ovencit. 
to 
Det samme stenhus, som endnu staar. 
Angaaende Tugthusets oprettelse se ANDERS DAAE: ,Tugthuset og Arbeidshuse i Kri- 
stiania 1733— 1814" Nordisk Tidsskrift for Fængselsvæsen Aarg. XXXI 1908 s. 109 1% 
4 
