216 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 
blev overladt en THRANE tilhørende fabrikbygning ved Vaterlands bro. 
Denne anstalt overdroges i 1795 til Kristiania fattigvæsen; og i 1803 blev 
den sat under samme bestyrelse som et uldspinderi i Prinsens gade, som 
fattigkommissionen samme aar havde ladet indrette til arbeidsanstalt!. Begge 
disse indretninger, der dreves for fattigvæsenets regning, kom under krigen 
i 1808 —09 i vanskeligheder, og en komité holdt paa med at udarbeide 
planer for deres fremtidige virksomhed, da indbydelsen til oprettelsen af en 
stiftelse til prins CHRISTIAN AUGUSTS minde udgik. 
Den 26de December 1809 indbød nemlig biskop BecH borgerne i 
Kristiania til ved subskription at samle de fornødne penge til oprettelsen 
af en stiftelse til minde om prins CHRISTIAN AUGUST. Stiftelsens formaal 
skulde være at drive en arbeidsanstalt, hvor fattige kunde faa arbeide og 
delvis ogsaa ophold, og hvor deres børn kunde indsættes og gives under- 
visning”, Desuden skulde der ogsaa være anledning til i anstalten at ind- 
sætte betlere til tvangsarbeide®. 
Anstaltens virksomhed skulde altsaa være af samme art som de gamle 
børne- eller spindehuse; men man haabede selvfølgelig, at stiftelsen skulde 
blive rig nok til, at de gamle uheld ikke skulde gjentage sig. 
Subskriptionen indbragte 31 625 rdl., hvoraf det Ankerske fideikommis 
havde skjænket 6000. Senere tilskjød Kristiania fattigvæsen 5 000 rdl., 
som var indkomne ved salg i 1812 af det ovennævnte uldspinderis gaard 
i Prinsens gade. 
Paa subskribenternes vegne indkjebte Paur THRANE den ııte Mai 
1811 Mangelsgaarden af enkefru BENDEkE.  Skjedet udstedtes den 24de 
Oktober 1812 til »Christiania Byes almindelige Fattigvæsen«, men blev 
først tinglæst den 7de August 18231 Samme aar flyttedes baade linspin- 
deriet og uldspinderiet til Mangelsgaarden. 
Arbeidsanstalten var saaledes igang siden 1812; men nogen større 
virksomhed kom dog ikke istand, for kong CARL JoHaw i 1819 skjænkede 
o 
Fattige fik ogsaa udleveret uld og lin til spinding i sine hjem. 
Der blev i den første tid ofte indsat børn i anstalten; og i 1841 besluttedes oprettet i 
denne en tvangsskole; men da fattigloven af 1845 forbød at indsætte børn i tvangsar- 
beidsanstalt, blev skolen nedlagt. 
I indbydelsen (som findes i original i Rigsarkivet) heder det: , Ingen Stiftelse trænger 
Christiania mere til end en i alle Henseender til Hensigten svarende tilstrækkelig stor 
Arbeidsanstalt — — —. Planen til en saadan velgjerende Indretning saavel for de 
Fattige, der ber tvinges til Arbeide, som for dem, der frivilligen søge det, vilde det 
12 
o 
være for vidtloftigt at fremlægge". 
^ At subskribenterne endnu i 1816 opfattedes som Mangelsgaardens eiere, fremgaar blandt 
andet deraf, at 3dje departement i dette aar gjennem stiftsdirektionen aabnede under- 
handlinger med subskribenterne om kjøb af gaarden. Efter først at have vzegret sig 
gik subskribenterne ind paa at sælge, men departementet trak sig alligevel senere tilbage 
fra handelen. Se Horst: Historisk Underretning om Rigshospitalet (1827) s. 20 f. 
Jfr. OwsrEDs ovencit. afhandling. 
