1912. No. 10. OM UDBREDELSEN AF SINDSSYGD. ETC. I GAMMEL TID. 219 
Egentlige sygehuse — det vil sige anstalter, der er indrettede til mod 
betaling at optage syge, som ensker at underkaste sig kur og pleie af en 
ved anstalten ansat lege, fandtes ved aar 1750 endnu ikke i Norge. 
Efter forslag af stadsfysikus ERicHsEN! oprettedes i Bergen en stiftelse, 
der i 1754 indkjebte en gaard, som blev indrettet til sygehus. Efter 
Erichsens afsked i 1762 maatte sygehuset i nogle aar stanse sin virk- 
somhed; men i 1779 blev der for stiftelsen paa byens bekostning opført 
en ny bygning; og ved reskript af gde Marts 1792 blev stiftelsen omor- 
ganiseret og dens forbindelse med Domkirkens fattigvæsen opløst”, 
Siden denne tid har sygehuset været i regelmæssig drift, og det har 
lige fra sin oprettelse ikke blot optaget radesyge, men ogsaa patienter li- 
dende af andre sygdomme, saavel fra byen som fra landdistrikterne. Re- 
skriptet fastsætter betalingen til 24 skilling ugentlig for hver syg, kur, 
pleie, ophold og medicin iregnet. 
I 1756 blev der i en af Kristiania forstæder »Fokkefjerdingen< op- 
rettet et sygehus under bestyrelse af dr. med. PETER Suwpivus?. I syge- 
huset modtoges patienter lidende af radesyge saavel fra Kristiania by som 
fra det øvrige land. Betalingen for hver patient var 8 skilling daglig, kur, 
pleie, ophold og medicin iregnet, hvilken betaling for uformuende i syge- 
husets første tid erlagdes dels af kongens kasse, dels af amterne, dels af 
prestegjældenes fattigkasser. 
I 1761 oprettedes et lignende sygehus i Kristiansand; men dette ned- 
lagdes atter 1765. Endelig blev der ved reskript af 3die Juni 1773 op- 
rettet et sygehus for radesyge i Stavanger. 
Spergsmaalet om, hvorledes dr. Sunpius skulde erholde betaling for 
de i hans sygehus indlagte fattige syge i forbindelse med de indkomne ind- 
beretninger om radesygens tiltagende udbredelse fremkaldte reskriptet af 
zode Mai 1774. 
Idet reskriptet udtaler, at det ikke er paakrævet at bygge noget nyt 
sygehus i Kristiania+, bestemmer det, at stiftamtmanden skal foranstalte »at 
1 JoHan Gotrrriep ERICHSEN var født i Brandenburg i 1712 (eller 13) og virkede som 
stadsfysikus i Bergen fra 1747 til 1761 (død 1768). 
Angaaende dette temmelig indviklede forhold henvises til reskriptet. 
Det er ikke oplyst, hvem der eiede dette sygehus. Maaske var eieren dr. Sundius selv. 
Dr. Suxnius døde 1786, og fra ıste Juli 1787 overdroges sygehusets bestyrelse til hans 
eftermand i stadsfysikatet dr. Wanper. Imidlertid brændte sygehusbygningen i 1701, og 
dr. Wandel dede aaret efter. Ved reskript af 23de November 1792 deltes Wandels 
embede i et stadsfysikat for Kristiania og et landfysikat for Akershus amt; og i det 
følgende aar oprettedes et nyt sygehus i Oslo som amtssygehus for Akershus amt, 
hvori kun modtoges patienter fra dette amt. I Kristiania oprettedes intet nyt civilt syge- 
hus før i 1810, da fattigvæsenet lod indrette et saadant. I 1805 havde man imidlertid 
wm 0) LO 
faaet et nyt garnisonssygehus; og dette blev endelig sammen med amtssygehuset i 
