OVE DAHL, M.-.\. Kl. 



monte parocciac Slcj^cn, ponc accics pastoris sito, vidi). !• ra Kanen har 

 ogsaa en clervæienrle nii.s.si(jnær P('ter Dass Vai.niîm ind.sendt endel bregner 

 til liain (Kl. N()i"\'. nr. 49), luoiiljlnndt iflj;. Ii<;i-bariet Aspidnoii J'ilix mas, 

 A. Loiicliilis og Plu'gopkris polypudioidcs. 



De fcivrige botanikere, der i det 18. aarh. botaniserte i Nordland, har 

 ei botanisert syd for Polarcirkelen, men væsentlig i Salten (C. v, Li.n.né 

 1732, L. Montin 1749 og C. Soi.andi'R j 753) samt M. Vahl. Det samme 

 er ogsaa tilfældet med den for sine reiser i det nordlige Skandinavien saa 

 bekjendte G. Wahlknberg. 



I 1 8 16 foretok den især som arkæolog og zoolog bekjendte svenske 

 professor Sven Nilsson en i-inse gjennem Norge til Hodø. Herunder 

 besøkte han ogsaa flere steder i llclgeland, men av botaniske iagttagelser 

 meddeles der i hans reiseberetning • kun faa, saaledes endel fjeldplanter 

 fra Heilhornet samt at Silène rupestris og Stellaria crassifolia vokser i 

 stor mængde paa strandkantene i hele Ranen. 



Som bekjendt er det dog særlig i topografiske verker, at man hos 

 os finder de ældste floristiske oplysninger. Her skal kun nævnes Hans 

 Strøms Beskrivelse over Semdniør 1762—69, hvori der findes en forteg- 

 nelse over Søndmørs vækster. Strøms verk blev siden mønsteret for de 

 beskrivelser, som navnlig prcstestanden utgav over sit distrikt, og hvori 

 de ogsaa anførte de vigtigste der forekommende d^^r, planter og stenarter 

 (saaledes av J. A. Krogh over Nordfjord, H. J. Wille over Seljord og 

 J. N. WiLSE over Spydberg)-. Nordland laa dog saa avsides, at man 

 først i begyndelsen av næste aarhundrede fik et verk i denne retning," 

 nemlig Physisk-økonomisk Beskrivelse over Saltdalen ^ av den særlig som 

 botaniker bekjendte pre.st S. Chr. Sommerkelt. I dennes herbarium paa 

 universitetets botaniske museum findes ogsaa nogle faa planter fra Helge- 

 land, saaledes Stcnophragma Thaliannin, Asplennvi septentrionale og Ophio- 

 glossum vulgatuni fra Risvær i Lurøy samt Carex paradoxa (fra oen 

 » Hvidbjergkoen « ). 



Mindre kjendt turde de forsok i lignende retning være, som man har 

 fra Ranen av presten Iver Ancher Heltzen. Denne var fodt paa Kongs- 

 berg 1785, blev 181 1 residerende kapellan til Hemnes, 1814 sogneprest 

 sammesteds og døde 1842. H. var meget interessert for naturvidenskaberne. 



1 Dagboksanteckningar under en resa från södra Sverige til Nordlanden i Norge 1816. 

 Lund 1879. 



2 Se herom særlig Ove Dahl : Biskop Gunnerus" virksomhed (Det kgl. norske vidensk. 

 selsk. skr. 1888 flg.), Et Uddrag av Christopher Hammers brevveksling (Nyt Ivlagaz. f. 

 Naturv. XXXII), Carl v. Linnés forbindelse med Norge (Trondhjem 1907) s. 12 flg. 



3 Det kgl. norske vidensk. selsk. skr. i 19. aarh., b. 2. Thjm. 1824 — 27. 



