ovi; DAiii.. M.-X. Kl. 



særlig LT bcna'viKjlscrnc Ira K.iik.ii av iiitcrc-.ssc, rla de fleste brukes den 

 dag idag. 



Allerede det folgende aar fandt han det nødvendig at skrive et sup- 

 plementsbind, der (jgsaa medtager kryptogamer, deriblandt ikke saa faa 

 mos, alger og lav. 



Samme aar liadde han besek av lecteur Kkiliiai: j)aa dennes under- 

 søkelsesreise i Nordland. De foretok da i forening en fjeldreise om Tver- 

 vandet i Mo til grænsefjeldene mot Sverige, hvorved Heltzen fik god an- 

 ledning til at utvide sit kjendskap til fjeldfloraen. 



Senere paa aaret sammenskrev han et nyt arbeide : Forsøg til 

 systematisk medicinsk og o e c o n o m i s k Beskrivelse 

 over nogle H e 1 g e 1 a n d s Planter, samlet og udarbejdet efter 

 ældre og nyere Skribenter 1, Il (fortalen til I. dateret 20. octbr. 1829 

 og til II. 30. novbr. 1829), opbevaret som manuskr. nr. 315 j — k paa 

 Bergens museums bibliotek. 1 fortalen fremhæver han uttrykkelig, at han 

 blandt de 300 planter, han kjender fra Helgeland, har utvalgt dem, som 

 særlig kunde ha anvendelse i medicinsk og økonomisk henseende, og 

 at han kun meddeler, hvad han finder derom i sine i fortalen nævnte 

 kilder^. 



I 1831 utgav han paa tr3^k et litet skrift: Forsøg til en kort 

 Anviisning for Nordlandenes Beboere til at samle, bruge og 

 anvende medicinsk og oeconomisk nyttige Planter, samlede 

 som vildvoxende paa Helgeland samt Anviisning til Hampens Dyrkning; Alt 

 uddraget af de meest bekjendte Forfatteres Skrivter. Bergen 1831. Skriftet 

 utgjør kun 35 sider og omhandler kun Gjetkløv (Mcuvanthes trifoliata), 

 Vendelrod (Valeriana officinalis) og Stedmoders Blomst (Viola tricolor). 

 Anvisningen til hampens dyrkning angives at være et utdrag av prof. 

 Olufsens prisskrift. 



Samme aar skrev han i Budstikken (Ny Saml. II. nr. 53 — 55) en 

 artikel Om Ranens Præstegjæld, dateret 10. August 1831. An- 

 ledningen hertil var, at direktionen for Det kgl. Selsk. f. Norges Vel i en 

 skrivelse til ham hadde ytret, at »de fjerne Nordlandske Egne ere fast 

 søndenfjelds ganske ubekjendte«, hvorfor han anser det for sin pligt at 

 meddele litt om Ranen. Han omtaler her næringsveie, temperatur, folkets 

 kultur og kunstfiid. Av vildtvoksende urter nævner han, at han har samlet 



1 Disse er Hornemanns Plantelære, Rafns Danmarks og Holsteens Flora, Funkes Natur- 

 historie II, Tychsens practisk theoretisk Anviisning i Apothekerkunsten I, Strøms Sønd- 

 mørs Beskrivelse, Gunneri Flora Norvegica, Bomares Naturhistorie, Mangors Landapo- 

 thek og Wendts Anviisning til et indsamle, tørre og conservera medicinske Planter og 

 Plantedele. 



