igil. No. 6. BOTAMSKK UNDERSØKELSER I HELGELAND. I. 



over 300 forskjellige arter, samt at han har sekt at skaffe beboerne un- 

 derretning om urtenes økonomiske anvendelse dels ved at laane dem 

 Funkes naturhistorie, dels ved mundtlig undervisning. Om skogen siger 

 han, at enkelte trakter har rigelig granskog, og disse distrikter kan be- 

 tragtes som Helgelands forraadskammere paa brænde- og bygningsma- 

 teriale. »Paa de østlige Grænser ophører Granens Vegetationslinje og 

 man træffer enkelte Furutrær, men især Birk, der endog voxer omkring 

 X'andene, der ligger i Grænselinjernes Gang, i betydelig Mængde.« Som 

 de vigtigste trær i løvskogen nævnes older, birk, hegg, rogn, ister 

 og selje. 



Forøvrig har han i disse aar fortsat med at samle og studere Ilelge- 

 lands planter. X'interen 1833 — 34 sammenskrev han et nyt bind (I\') av 

 sin illustrerte Forsøg til Helgelands Flora (mskr. 315 h). I fortalen til 

 denne del fortæller han, at han her vil medta en mængde, endog sjeldne 

 alpeplanter, som han fandt for nogle aar siden (1829, se ovenfor) med 

 lector Keilhau, samt desuten en hel del, der er dyrket av frø. Botanisk 

 gartner Siebke i Kristiania hadde nemlig foraaret 1833 forsynet ham med 

 en stor mængde frø av kornarter, der ei hittil var d3Tket saa langt mot 

 nord, av pharmaceutiske planter, hvorav han har flere kasser med levende 

 eksemplarer, samt av forskjellige træsorter. 



Fra reisen sammen med Keilhau til grænseljeldene anføres: Priiimla 

 scotica (Tverxandet), Azalea procuuibcus (Renfjeldet), Sibbaldia procnvibcns 

 (Tvervandet), Androiiicda hypitoidcs (Renfjeldet), Saxifraga stcllaris, S. 

 nivalis (Tvervandet), Silène acaulis (Renfjeldet), Cerastium trigyntim (Ren- 

 fjeldet, Tvervand), TJialictfnm alpiniim (likesaa), Ranunculus nivalis, R. 

 pygmaeus (Miølfjeldene), Pedicularis lapponica (Renfjeldene og ved Tver- 

 vand), Astragalus alpiims (Tvervand), A. frigidns (fundet av Keilhau paa 

 en rydning ovenfor gaarden Tvervand, der var merkelig rik paa fjeldplanter), 

 CoralUorrhiza innata og Coeloglossiim viride (sammen med foregaaende). I 

 Nomenclator (se nedenfor) føies hertil Dryas octopetala. 



De fleste av frøsortene har spiret og endel blomstret det første aar, 

 men hvorvidt de vil holde sig, kan han endnu ikke avgjøre. 



I indledningen til denne del siges uttrykkelig, at tegningerne saavidt 

 mulig er tegnet efter levende eksemplarer, men hvor ingen blomster kom 

 dette første aar, er tegningerne »tagne efter FL Dan. s Kobbere og illumi- 

 nerede efter Hornemans Beskrivelse«. 



Om sine dyrkningsforsøk av kornarter har han senere skrevet en 

 artikel »Om Forsøg anstillet med Himalaya Byg« i Budstikken III, 1834 

 nr. 98 — 99. 



