I9II-No. 6. BOTANISKE UNDERSØKELSER I HELGELAND. 1. II 



Ifølge Halvorsens Forfatterleksikon skal desuten Heltzen gjenneni flere 

 aar ha git meddelelser om aarsvækst, næringsveie, veirlig ni. m. i Morgen- 

 bladet. Han dode 30. juni 1842 uten at faa fuldfort sit Almue-Magazin. 



Der hengik nu 30 aar, for der blev foretat videre botaniske under- 

 søkeiser i den sydlige del av Nordland. I 187 1 foretok daværende kon- 

 servator A. Blytt sammen med den svenske student W. Arnell en reise 

 til Ranen med de utenforliggende øer. Paa denne reise undersøktes ifølge 

 A. Blytts reiseberetning 1 forst skjærgaarden (nemlig Lokta, Dønna (her 

 kun I dag), TFomma, Hugla og de to holmer Vikholmen og Finkona). 

 Derpaa foretok de et par ekskursioner ved Nesne, hvorpaa de reiste ind 

 til Mo, hvorfra de den 22. juli foretok en længere tur opad Dunderlands- 

 dalen like til riksgrænsen paa Nasafjeld. Den 12. aug. drog de fra Mo 

 ut til Hemnes, hvor de botaniserte til den 14., da de tok ind til Korgen 

 og Lerskardalen. Den 30. reiste de atter ut til Vikholmen, hvorpaa de 

 efter nogle ekskursioner ved Nesne, paa Hugla og Handnesø reiste S3^d- 

 over 4. september. 



Denne reise blev av største betydning i Here henseender. Vigtigst 

 er det \-istnok, at A. Blytt her opdaget, at mange av de lavlandsplanter, 

 der i det sydlige Norge synes at sky de aapne havkyster paa vestlandet, 

 trives bedre paa øene utenfor Ranenfjorden end i de indre fjordegne. 

 En stor del av disse fandtes her særlig paa skiferfeltene og de lavere 

 aaser av kalksten, der mangesteds stikker frem i det forholdsvis lave, for 

 størstedelen a\' torvm3'r dækkede forland, der ligger ved foten av de 

 høiere fjeldpartier, der som oftest bestaar av haardere gneis- og granit- 

 agtige bergarter. Paa disse kalkaaser fandtes en mængde sydlige planter, 

 som man ellers forgjæves vilde søke i disse trakter, særlig forholdsvis 

 mange orchidéer. Endvidere bemerkedes, at der sammen med disse syd- 

 ligere planter paa kalken og glimmerskiferne ofte optraadte like ned til 

 søen i mængde flere fjeldplanter, der oftest manglet paa de lyngklædte 

 granitklipper, saaledes særlig Catrx nipestris, Salix reticulata, Silène acaulis, 

 Draba incaiia, Thalicfnmi (ilfyiiiiiiii, Saxi/roi^a oppositifolia, Dryas octope- 

 iala, Friinula scotica og Erigeroii ôorral/s. Ogsaa i de indre trakter ibre- 

 fandtes i de nedre, oftest tildels av granskog dækkede lier, særlig paa sol- 

 siden, paa kalken og glimmerskiferen flere sydlige planter, medens fjeld- 

 planterne her endog paa kalken gik langt sjeldnere ned i lavlandet end 

 paa de skoglose kalkberg ute ved havet. Men særlig ovenfor skoggrænsen 



1 Bidrag til Kundsitaben om Vegetationen i den lidt syd for og under Polarcirkelen lig- 

 gende Del av Norge (Chr.ia Vidensk.-Selsk. Fhdlgr. 1871, s. 124 flg.). Omfatter ogsaa 

 Characeae (bestemte av dr. Nordstedt) og Muset fio>idosi (bestemmelserne kontrollen av 

 lector J. E. Zetterstedtj. 



