igil- No. 6. BOTANISKE UNDERSØKELSER I HELGELAND. K 1 5 



en rig .F'jeldtlora, men disse Egne er endnu ukjendte i botanisk Hen- 

 seende«. Hans formodning hadde altsaa vist sig at holde stik, men for 

 ogsaa at faa Susendalens vestside med fjeldpartiet Børgefjeld undersøkt 

 var det, at han opfordrede daværende adjunkt i Mosjoen, L. Stav til at 

 søke offentlig stipendium dertil 1896. 



Ifølge sin til Universitetet indleverte indberetning hadde Stav til 

 hovedkvarter Sørgaarden paa elvens vestside, der hvor dalforet bøier mot 

 øst. Herfra foretokes ekskursioner langs Grublandselven op i Sommervei- 

 skaret og til Kvalpskarfjeldet. Fra birkebeltets sumpige strøk anføres kun 

 de for saadanne lokaliteter almindelige planter. Nævnes her skal blot 

 noget sjeldnere som Gymimdenio conopea, Carex ustulata, Jioicus arcticus, 

 Pcdintlaris Sccptnoii Caroliiiiiin og Tlialictruiii alpijiitiit. 1 \id)e- og la\- 

 beltet var der vistnok, ifolge hans indberetning, tildels en meget artrik 

 flora, men den bestod næsten kun av de sedvanlige heifjeldsplanter. 

 Dryas octopetala fandtes temmelig sparsomt her og paa en sydligere lig- 

 gende høide Reinhagaklunipen. Paa sidste sted fandtes ogsaa Cliamæorchis 

 alpiiia, GyDuiadoiia albida, Aiitciinaria alpiiia og Alsiiic biflora samt Raiiiiii- 

 ciiliis nivalis, der ogsaa fandtes paa Sandskarfjeld. Golvertind, der be- 

 steges, skildres som meget triviel i botanisk henseende: »Selve toppen, 

 som stikker op av bræen, var fuldstændig blottet for phanerogam vegeta- 

 tion.« Den naar op til 1660 m. Nær Mjolkelvens og Løipskarelvens 

 sammenløp fandtes Astragalus alpiims og A. oroboidcs, fra Irallerud næ\"nes 

 Achillea Ptarmica, Gentiana tenella og G. nivalis, og ved Mikkeljord om- 

 trent midt i Susendalen fandtes Rubiis arcticus i mængde. Susenfjeldets 

 vegetation omtales som yderst triviel, og partiet syd for dette mot vestre 

 Tiplingvand skildres som »en ensformig", temmelig" tor fjeldslette, tildels 

 græsbundet, men meget fattig paa arter. «^ Grunden til denne forskjel i 

 vegetationen i fjeldene paa vest- og sydsiden i motsætning til ost- og 

 nordsiden er at søke i det geologiske underlag, idet der paa de sidst- 

 nævnte steder er skifer og kalk, medens der i BørgeCeld og Susenfjeld 

 hovedsagelig" er granit. 



\^ed disse undersøkeiser var vistnok Susendalens flora godt kjendt, 

 men ellers kjendte man kun litet av Hatfjelddalen, og særlig var partiene 

 omkring Røsvand ganske ukjendt i botanisk henseende. Ogsaa fra den 

 ytre kyst hadde man foruten hvad der anføres i Heltzens manuskripter 

 omtrent ikke andre undersokelser end dem, der var utført av M. N. Blytt 

 paa Aisten og A. Blytt utenfor Ranenfjordcns munding. Nævnes fortjener 

 dog endel voksesteder fra Tjotta og nærliggende øer, der anføres i A. 



^ De vigtigste av Stavs plantefund meddeles ogsaa av A. Blytt i hans Bidrag f. 1897. 



