191 I. No. 6. BOTANISKE UNDERSØKELSKR I HELGELAND. I. 33 



Fra noget tugtige lokaliteter skal av litt sjeldnere planter nævnes 

 Eriophoruui latifolinni, Orchis crucntus og Veronica scutcllata og sammen 

 med disse fjeldplanten Jiincits frii^/uniis. 



I den nordlige del av øen findes et par forholdsvis store vand, Stor- 

 vandet og Vikvandet. Disses overflate var tildels ganske dækket av Foto- 

 mogetoii iiafaiis sammen med den sedvanlige vandvegetation av P. fili- 

 f'orinis, Raiiiincitlus aqitatilis, MvriopIiylliDu allcrnifloriun og Hippnris 

 vulgaris. 



Strandvegetationen, der ved mit besek paa øen -^V, lo, var forholdsvis 

 litet utviklet, syntes ganske at stemme med den paa S. Hero. Paa sand- 

 grund, ei blot ved stranden, saaes Jiiiicus balticiis. 



Av smaaøene vest for Heroene besøktes kun Indre Oksningen 

 (1.6 km.-) og Ytre Oksningen (2.0 km.-). Begge disse optages for en 

 stor del av fjeldknauser, men indimellem disse og tildels ved stranden er 

 der temmelig frugtbart land. Disse aaser, der dannes av granit, er meget 

 plantefattige ; derimot findes der under fjeldene og tildels paa lavere hauger 

 (av løsere bergarter) en noget rikere flora, hvorav foruten Hieracicr kan 

 nævnes: Alliuin oleracewn, Draba iiicaiia, Arabis hirsuta, Viola cauitia, 

 Rosac, Li}iu»i catharticitm, Gentiana cauipcstris og Linaria vulgaris, men 

 av fjeldplanter saaes kun faa, som Salix herbacea, Erigeron borealis og 

 Hicraciuiu alpiuuui. 



Paa myrene optræder som ellers paa øene Narthrciuui ossifraguui. 

 Av strandvegetationen skal kun nævnes Carcx saliiia, C. incurva, Gcntiaria 

 aurea og Myosotis caespitosa utenfor de aller almindeligste. De sidst- 

 nævnte øer er kun ved et smalt sund skilt fra den store 



Dønna. 



Denne utgjor i det hele 135.4 km"» hvorav den største del, 93.9 km.-, 

 tilhører Hero}^ herred og prestegjeld (S. Helgeland), medens resten, 41.5 km.-, 

 tilhører Dønnes herred og sogn (Nesna prestegjeld, N. Helgeland). Øen 

 har en meget uregelmæssig form og er sterkt uttunget ved større eller 

 mindre bugter. Den største bredde mellem Skagalandets nordvestspids 

 og Nordbjørn er 13.5 km., men kort syd herfor mellem Bjørn og Indre 

 Hølen er øen kun 4.5 km. bred og smalner herfra av sydover. Ogsaa i 

 den nordre del av øen er der et par småle eid, saaledes mellem Nord- 

 viken og Kjelsnes ved grænsen mellem herredene knapt 3 km., og læn- 

 gere nord ved Gleinsviken er der kun 1.8 km. over til den anden side 

 av øen. 



I den sydligste del av øen er der flere hoie fjeldpartier. Holest er 

 det temmelig vilde fjeldparti mellem gaardene Hæstad ogAakvik: Teistad- 



Vid.-Sebk. .Skrifter. \. M.-N. Kl. 191 1. Xo. 6. 3 



