igil-No. 6. BOTANISKE UNDERSØKELSER I HELGELAND. I. 4I 



sandstrand optræder som ovenfor nævnt ogsaa Drvas. I Brei\iken (i svd- 

 vestpartiet) optræder denne i selskap med Fcstuca rubra, E/viuiis arciiarius, 

 Carcx incurva, Jniicns alf>iiins, J. haïtiens, Polygonum viviparum, Anima- 

 dénia pcploides, Vicia Cracca, Antliyllis J'iilno'aria, Plantago maritima, 

 Lco)ito(ion aiitunvialis og et par Hicracia. Jnncus haïtiens, der vistnok 

 o:test her som ellers forekommer ved stranden, optræder dog ogsaa flere- 

 steds tjernt fra stranden. 



Engfloraen stemmer ganske med den fra Aisten anforte. 



Til Dønnes gaard horer 



Aasvær, 



en gruppe av en mangfoldighet av smaaøer, der ligger ca. 12 km. vest 

 for Dønnas nordspids. De nordlige eer dannes av granit, medens de 

 fleste sydlige, S3^d for Feøsundet, bestaar av gneis og skifer. Disse sidste 

 har derfor en frodigere vegetation end de nordligere. Været ansees for 

 at være et av de bedste multeland i ytre Helgeland. Den heldigst belig- 

 gende og vistnok græsrikeste av ©ene er Store Engholmen (0.2 km. -|, 

 hvor jeg hadde mit kvarter et par dage (--—-'^8 1910). Vegetationen var 

 her desværre efter den langvarige tørke for størstedelen ganske hentørret 

 paa bergknausene. Herfra skal dog nævnes : Erigcron acer, E. horealis, 

 Linaria vulgaris, Draha incana, Liintni eathartieuni som eksempler paa 

 planter, der pleier at iitmerke glimmerskifer-marmorformationen. 



Strandfloraen kunde derimot bedre studeres. Som de eiendomme- 

 ligste skal kun nævnes: Spcrgularia canina, Sagina maritima (i mængde), 

 Archangelica littoralis, Coehlearia officinalis, Gentiana detonsa, G. aurea. 

 Myosotis eaespitosa, Scutellaria galerieulata. Aster Tripoliuni, Atriplex 

 hastatuni, A. patulnni. 



Paa bunden av de delvis uttørrede smaasumper fandtes den vanlige 

 vegetation av Potamogeton flifonnis, P. alpinus, P. natans, Myriophyllum 

 alternißoruni, Hippuris vulgaris. Ranunculus aquatilis, R. reptans og Spar- 

 ganiuin affine. 



Denne vegetation, mere eller mindre artrik, saaes ogsaa ellers i smaa- 

 vandene, hvorav der findes flere, ofte nær stranden, med næsten brakt 

 vand paa de fleste av øene, f. eks. paa Kjønøen, Helleroen og Risøen. 

 1 et vand nær stranden fandtes paa den sidstnævnte o Ruppia rostcllata 

 og nær bredden Ranunculus sceleratus, som jeg ei ellers har fundet i 

 Nordland. 



Risøen er vistnok den største av øene (0.7 km.-). Den har sit navn 

 av den risaktige buskvegetation, der optræder her under og i forsænk- 

 ningene mellem Ijeldknausene. Disse busker er foruten Sorhus Aucuparia, 



