42 ovi; DAiii.. M,-N. Kl. 



livorav (1er paa mange av ociuj (indes stone eller mindre- incJivider, Brliihi 

 (xlordid, Salix aitritn, S. i^laiiat og .S. la/'/xnuiiii. Samme risvegetation 

 lorei<(jiiimer (jgsaa paa I lelleroen, der er adsisili fra Kisøen ved et 

 smalt vad. Ocne i (Kame nordvestre del av været er de største og er 

 alle myrlændte og temmelig hoie, saaledes Risøen 39 m., I lelleroen 30 ni. 

 og Kvitmaasøen 32 m. I'aa llelh.roen er der en liten gaard, de øvrige 

 er ubeboet og benyttes som torvland. Vegetationen er 3'terst triviel, 

 saavel paa de nøkne eller torvdækte fjeldknauser som paa myrene. Inter- 

 essantest er den, s(mii nævnt, i smaavandcne og ved stranden, hvor landet 

 er sterkt indskaaret ved viker og grunde valer. Av strandi)lanter fandt 

 jeg dog ingen utenlbr de almindelige eller for Store Engholmen anførte. 

 Som en merkelighet skal omtales, at jeg paa Risøen sammen med Botry- 

 ilÜHiii Luuaria fandt B. hnrcalc, som jeg ellers i Melgeland kun har fundet 

 i Hatfjelddalen. 



Endnu goldere syntes dog de fleste i vest og S3'd for Engholmen 

 liggende øer at være. Jeg avla et flygtig besøk paa Burøen, der næsten 

 i sin helhet optages av et 39 m. hoit fjeld, paa den likeledes temmelig 

 høie og like golde Mandø samt paa de lavere, myrlændte Kvaløer. I en 

 uttørret strandsump fandtes paa Buroen nogle smaa eksemplarer av No- 

 stitrtiiini palustre. Paa en liten holme i nærheten, hvor der tidligere har 

 Staat en liten stue, fandtes dog til en avveksling endel eksemplarer av 

 Viola canina, Barbarca stricta samt Stciiopliragnia Thalianuiu blandt den 

 ellers trivielle vegetation. 



Syd for Aasvær og ret i vest for Donnas nordparti ligger de større 

 til Herø}' prestegjeld hørende øer: Vandved, Havsteinen og Slapø. Det 

 geologiske underlag paa disse er skifer med undtagelse av de hoie aaser 

 paa de to sidste, der dannes av gneis. 



Vandved 



er 5.8 km.-, fra nord mot syd 6 km., men kun omtrent 1.5 km. bred. 

 Den er næsten ganske flat, kun med nogle ganske lave fjeldknauser, men 

 har ellers store myrstrækninger og flere smaatjern midt paa øen. Nogle 

 gaarder og pladser ligger paa øens nordre og søndre ende. Midt paa 

 øen rundt om smaavandene er der endel birkekrat. 



Strand- og myrvegetationen stemmer i det hele med den for Donna 

 anførte. Av strandplanter skal eksempelvis nævnes: Atriplex hastatuui og 

 patulmu, Salicoruia hcrhacea, Spergnlaria caiiiun, Sagina juaritiina, Gentiana 

 aurea, Scutellaria galerirulata, Agrostis stoloni/era, Elvnius areuarius, Carex 

 glareosa, C. rion'egica (i selskap med C. ca)iesceiis X ^- non'egica). 



