\à OVK DAHL. M.-X. KI. 



livorcllci- lol}.;cr et gianitfclt iiidtil 1 lovsvaagcn, og endelig danncs nord\'e.st- 

 partict fra Skoljx-ii av granit. 



Myrer funics i.sær i den ostligc, Ncsna tilhørende del av oen Gaar- 

 dciie og den dyrkbare ir)rfl ligger især langs kystene. 



Skog findes ikke, kun litl krat av almindelige løvtrær samt il'olgc K. 

 Juul s|)redt lilt hassel. 



A. ßlytt synes i.sær al ha fjotaniserl ved Kohberdal samt jjaa Sand- 

 aakerfjeld. licMira anfores i liar.s trykte fortegnelse og skriftlige opteg- 

 nelser: Taiiaci'tiiiii vulgare, ylspcriila odorata, Jlhuriutiii Opulns, Stachvs 

 svlvaticiis, Diapriisia lappouica (2 — 300 fot over soen), Actaea spicata, Li- 

 uiiiii, Vicia syliuificd, Cocloi^lossiiiii vi ride, Carrx digitafa, C. oriiifliopus, 

 C. ru pestris, Aspidiiiiii /.o/n //i/is, .Ispicu/i/// vi ride og Pl/jnisch//// varir- 

 ga//////. 



Vra kalkklipper mellem Kobberdal og Sandaaker anføres specielt: 

 Drvas, T//(dictr/i//i a/pi///////, Arabis //i/siita, Orc//is ii/ascidiis, O. ii/ca/-natiis 

 (= cr//cnt//si'), Piata//f//rra /lifo/ia. Epi pact is af)-()ri//>ciis, Carex r/zpestris, 

 C . capii/aris. 



Allerede Heltzen anfører fra Kobberdal : Drvas og 0/r//is ///asc/i//is, 

 samt Gyninadcj/ia conopea, Po/yga/a v/i/ga/r og Ant/iy/tis ]'id//c/-a/ia. 



Av strandplanter anføres fra Horn paa ostsiden: C a /rx g/a /rosa, 

 C. saliiia v. si/l)spat//acca, (■eiitia//a a/t/ra, G. dcfo//sa samt desuten fra oen: 

 Mc/ic//sia ///ariti///a, Arc//a//gc!ica /ittora/is, Coc/dca/ia officii/aiis, Stri/aiia 

 C)-assifo/ia. 



Desuten bør anføres en form av Carex f/i/va, der av den finske bota- 

 niker A. Palmgren er bestemt til C. Ho/iisc/u/c/na/ia X ^ ■ /epidocarpa. 



I Sundsvand skal ifølge R. Juul forekomme Nvi//p//aca a/l)a. 



Fra den lille holme Finkona, midtxeis mellem Donna, Lokta og 

 fastlandet, hvor der foruten skifer ogsaa er litt granit og kalk, anføres: 

 Ai/i/iiii o/eraccii///, Coc//learia officina/is v. a/rtica, Ste/ta/-ia o'assifo/ia. 

 Primida scotica og Mertensia ///ariti//ia. 



Hugla, 



der er 17.8 km.-, tilhører Nesna og er i det hele en klippeø, dog uten 

 særlig fremtrædende topper. Den hoieste top er Huglen 623 m. syd 

 paa øen. Fjeldene ender mangesteds med steile styrtninger, saaledes 

 nordligst paa øen og paa sydsiden. Fleresteds er der dog større forland 

 med bebyggelse, saaledes saavel øst som vest for Huglen samt under 

 fjeldstyrtningene nordligst paa oen. 



