191 1. No. 6. BOTANISKE UNDERSØKELSER I HELGELAND. I. 47 



Det geologiske underlag er ogsaa her litt uensartet. Den nordostlige 

 halvdel dannes hovedsagelig av skifer med et marniorfelt ved Nordbo- 

 stad samt fra Svalenget til bortenfor Ornesset paa nordsiden. Størstedelen 

 av den sydøstlige del bestaar derimot av gneis, dog med porfyrgranit i 

 Huglens fjeldpartier. I disses skrenter er der dog ogsaa nogle kalkaarer. 



1 de østre lier er der litt løvskog og krat. Merkes bør, at der øverst 

 oppe paa fjeldpartiet ved det største av Engvandene (218 m. o. h.) ifølge 

 lensmand Alotzfeldt er nogle temmelig hoie graner samt ellers spredt nogle 

 mindre. 



Paa Huglen tjeld synes der ifolge A. Blytts skriftlige optegnelser ei 

 at være videre interessant flora. Nedenfor birkegrænsen anføres saaledes: 

 BlecJuiuni Spica/it, Aspidiimi Loiichitis, Cairx pitlicaris, C. ftilva, C. Biix- 

 haiimii, Cocloglossiiiii vinde, Orchis iiicaruatus f. samt Betitln alpestns og 

 Pitiiis Ahics (en enkelt liten busk). \'ed birkegrænsen anføres Aconitum 

 septentrionale og fra vidjebeltet kun triviel vegetation av Riunex Acctosa^ 

 Epilobiuni angiistifoliiun og Athyriiini alpestre (ei ellers bemerket paa øene 

 av A. Blytt). 



Fra det øverste av fjeldet nævnes en egte høifjeldsflora med planter 

 som Saxifraga riviilaris, S. cerniia (maaske kun her paa øene), Diapensia 

 og Carex lagopina. 



Interessantere synes skifer- og kalkbergene samt urene paa øens nord- 

 \estside at være. Herfra anføres: Selagiiiella selaginoides, Asplenuiu vi ride, 

 IVoodsia ilvensis, Aspidiuut Lonchitis, Hierochloa odorata, Carex riipestris, 

 C. capillaris, C. ornithopiis, C. atrata, Jiincits triglumis, J. trifidns, Liizitla 

 spicata, Tofieldia palustris, Coeloglossuin viride, Salix reticulata, S. hastata, 

 Oxyria digj'na, Silène acaulis, Cerastiuin alpinuni, Thalictruni alpinuni, 

 Aconitum septentrionale, Fotentilla venia, Drvas, Saxifraga Cotyledon, S. 

 oppositifolia, S. aizoides, Viola biflora, Rhodiola rosea, Draha incana,. 

 Bartschia alpina, Erigeron borealis og Saussurea alpina. 



Av andre fjeldplanter, der sjeldnere forekommer paa øene, nævnes 

 for Hugia uten nærmere angivelse: Carex rigida, Jiincus biglumis, Cym- 

 nadenia albida, Arabis alpina, Draba liirta. Astragalus alpiniis, Archange- 

 lica officinalis, Gnaplialiuin norvegicuin, G. supinum samt Lxcopodium al- 

 pinuni. 



Av sjeldnere myrplanter næ\-nes Carex paradoxa og Juncus conglo- 

 meratus og fra sumpene Sparganiuni affme. 



Fra den lille holme Vikholmen, der kun er skilt fra Hugla ved et 

 ganske smalt sund, og hvor underlaget likeledes er skifer, nævnes Allium 

 oleraccum samt strandplanterne Avena clatior og Carex Deinbolliana. Helt- 

 zen anfører herfra Potcntilla argenlea, P. ve ma og Anthyllis Vulneraria. 



