igil. No. 6. BOTANISKE UNDERSØKELSER I HELGELAND. I. 5I 



der hæver sig til en høide av 689 m. og særlig er meget stellt mot øst 

 og vest. Det geologiske underlag er granit med tildels storkornet felt- 

 spat. Under fjeldet paa vestsiden mot hovedgaarden er der endel birke- 

 skog iblandet især med rogn og selje. Rimeligvis er det ogsaa her, at den 

 hassel forekommer, som angives for øen ^ Som en merkelighet kan 

 nævnes, at der paa sydsiden av fjeldet næsten ved birkegrænsen saaes 

 7 — 8 buskformig utbredte henved 1.5 m. høie grantrær. Av disse skal 

 der ogsaa forekomme nogle, henved 5 m. høie, paa østsiden og ellers 

 ogsaa findes nogle enkeltvis paa øen. Av stor interesse er ogsaa, at der 

 under fjeldskrenten øst for gaarden vokser et par trær av So/'hiis Aria, 

 der her har sin nordgrænse. Endvidere bør nævnes, at der henimot 

 Sutternes paa oens nordøstspids dels spredt og dels kl3-nge\is findes 

 endel furutrær, hvorav nogle opunder fjeldet naar en høide av ca. 5 m. 

 Tildels er der ogsaa paa østsiden under fjeldet litt birkekrat, men især 

 optræder dette forholdsvis tæt i nogle lune viker utenfor Sutternes, særlig 

 i Hallaren paa nordsiden. 



Fra krattene og urene paa fjeldets vestside ovenfor hovedgaarden 

 skal ved siden av den sedvanlige skoglivegetation her blot nævnes : Ge- 

 raiiiiini Robertiaiiniii, Poleinoiiiiiiii coenileimi, Ervsiniiiiu hicraciifolimn, Hy- 

 pericum hirsiitiiiii, H. qiiadranguUiin, Gcuui intermediwu, Allium olcraccnm 

 samt Carex muricata, der her har sin nordgrænse, og en forholdsvis rik 

 Hieraciitm-Üora.. Av f^jeldplanter saaes under fjeldet og i kløftene Vcrouica 

 friiticaus, Draba hi ri a , Viscaria alpiiia, Cerastiiim alpiiumi, Saxifraga ni- 

 valis, S. slellaris, Epilobiuni Honiriitauiii og E. alsiiiifolimii. Rimeligvis i 



^ Iblandt M. N. Blytts manuskripter findes en planteliste, betegnet som „Flora lu ro- 

 ens i s. Joh. Dass". Det er rimeligvis denne, som ligger til grund for de fleste av 

 M. N. Blytts angivelser fra øen (i A. Blytts Ranenflora og i Norg. FL). Herfra skal 

 anføres: Veronica arvensis, Alopecuriis pratensis, Scahiosa arvensis, Asperitla odorata, 

 Galium boréale, G. verum, Flantago media, P. laiiccolata, Primula fariiiosa (= scotica), 

 Gentiana nivalis, Allium oleraccum, Rumex crispus, Paris quadrifolia, Viscaria alpina, 

 Potentilla argentea, Dryas octopetala, Stachys palustris, S. sylvatica, Sisymbrium Sophia, 

 Cirsium arvense, Orchis cruenta og Corylus Avellana. Desuten anføres der en hel del 

 almindelige planter ; men ved siden herav findes ogsaa endel usandsynlige eller aaben- 

 bart urigtige angivelser som : Veronica montana, V. Beccabunga (nordgrænse Leika pgd.), 

 Ribes alpinum, Saxi/raga granulata, Lychnis pratensis, Stachys arvensis, Draba muralis, 

 Hypericum montanuni, Carduus nutans. 



Heltzen anfører for øen i sin illustrerte Helgelandsflora: Convallaria majalis, 

 Pyrola secutula. Ranunculus rcptans (ifølge Daniel Dass), Stachys arvensis (i en aker, 

 hvor erter og rug vokste ; i Nomenclator til Helgelandsfl, anfører han ikke denne, men 

 5. palustris ved grofter og gjerder paa øen), Hypericum pulchrum, Aster Tripolium 

 (øer utenfor Lurø). Sammenlign ovenfor s. 8. 



I den medicinsk-økonomiske flora anfører desuten Heltzen: Pyrola rotundifolia, 

 Potentilla Anserina, Fumaria officinalis (i en aker), Polygala vulgare (under fjeldetl og 

 i Nomenclator Sagina nodosa samt Dryas. 



