56 ■ ovK DAiii.. M.-N, Kl. 



stiger brat op av havet til en lioide av 619 111. og falder steilt av mot 

 alle sider. 



Det geologiske underlag er gneis, tildels med feltspat. Langs kysten 

 er der et flatt forland, der paa den nordøstre side er dyrkbart og avgir plads 

 l"oi- ciidel gaarder. Lovundfjeldet besteges fra disse gjennem Naavaskaret, 

 der adskiller selve fjeldet fi'a den østligere fjeldknaus Naava, og derfra 

 opad ck^n temmelig bratte »Bringebærli' . 



Vegetationen var i det hele meget ensformig. Nede i skaret vokser 

 endel fjeldplanter som Saxi/'/yii^a Cotyledon og S. caespitosa og i uren 

 i)landt andet Cryptograuuna crispa. Opad den steile Bringebærli er der 

 kim ^\<ix\ sedvanlige græsvegetation og oppe paa det græsklædte skraa- 

 neiidc plataa, hvor sauene beiter, kun en triviel fjeldflora. Nævnes skal 

 herfra planter som Raiiiiiniiliis pygmaens, Saxifraga riviUaris, S. stellaris, 

 S. //iva/is, Lnziila caiiipcsli-is, L. spicafa, Stellaria alpestris, Cerastiiim al- 

 piiiiiiii, Cdir.x rigida, C. atrata. Arabis alpina, Draba hirta, Epilobiiim 

 Horncuianin. 



Frodigere er fjeldets nordskraaning, der dannes av den saakaldte 

 Lundeur, hvor lundene hækker i umaadelig mængde. Her var der op 

 til den styrtbratte fjeldskrent ved ca. 'Y4 av fjeldets høide en' ret frodig 

 vegetation, dannet av planter som Aira caespitosa, Festuca rubra, Phalaris 

 anmdinacca, Daclvlis glojncrafa, Poa ncnioralis, Melandriiini sylvestre, Stel- 

 laria uciiioiiiiii, Epilobiiini aiigiisfifoliuin, og deriblandt ogsaa Polenionium 

 cocndcuiu, Barbarca stricta og Erysiiniun hieraciifolimn. 



I botanisk henseende er dog vestsiden interessantest. Her er der 

 nemlig adskillig birkeskog, iblandet især med rogn, vidje og ribs. I denne 

 optræder sedvanlig skogvegetation med store bregner, som Aspidiuui Filix 

 mas, A. spiinilosiiiii, Atlivriiini Filix fcunua, græsarter som Milium effiisum, 

 Calamagrostis purpurea, Poa pratensis, P. nemoralis, P. caesia, Festuca 

 rubra, (•cranium silvaticuni, Stellaria nemorum, Epilobium angustifolium, 

 Mclanipyjiini sylvaticuni, M. pratcnsc. Men ved siden av disse findes 

 ogsaa endel paa disse kanter litt sjeldnere skogplanter som Moehringia 

 trinervia, Stellaria longifolia, Cardaminc silvatica, Viola caiuna, Actaea spi- 

 cafa, Circaca alpina, Campanula latifolia, Stachys sylvaticus og ScropJni- 

 laria nodosa, og deriblandt saaes nogle ganske visnede eksemplarer av 

 Corydalis intermedia samt ved en kilde Epilobium alsinifolium. 



Paa stranden saaes kun den sedvanlige strandvegetation, mest typisk 

 i Naaviken og nær gaardene, med planter som Atriplex hastatum, Annna- 

 denia peploides, Cakile maritiuta, Coclilearia officinalis, Elynnts arenarius 

 samt i brakvand Ranimculus liyperboreus. Paa de tørre bakker nær gaar- 



