86 OVF DAHL. M.-N. Kl. 



/^rocuiiihcns, (îfiilidiid //iva/is, I 'croiiii d (il/>iii(i, ijijilnnsui ^ iiiiiiinui, i^rii^cron 

 borealis, il. iiiii/ldnis, (iiKiphdlimn siif>iimiii, /bitennaria alpina, Snussurca 

 alf)iua, I (jrax(uiiiii rmcciini, I .cinilixloii niihniiunHs f. (isf)rri'>)\ I lirrariiim 



Vegetationen paa skraaningcne av Blaafjeld ovenfor bræene gav cler- 

 iniot indtryk av at være meget sparsom og kun at bestaa av de haard- 

 føreste fjeldplanter. 



Av sjeldnere planter fra heldningene mot Hjortskarmo skal kun her 

 nævnes Epilobiitui davitricmii og den i disse trakter paa fjeldmyrene ei 

 sjeldne Pcdicularis Sceptniin Cdroliiiiiiii. 



Ogsaa videre langs veien mellem Fellingfors og det næste skyssskifte 

 Kløvjemo er underlaget nede i dalen skifer, hist og her med marmorbænker. 

 Ogsaa her er der dog væsentlig naaleskog med en fattig vegetation paa 

 de tørre bergknauser. Ved veien henimot Kløvjemo kom jeg dog gjennem 

 et helt rosenflor av Rosa ciiiiidiiionied. 



Fra de torre bakker og knauser vedKlovjemo skal anføres: IVooihia 

 alpina, Poa alpina, P. glaiica, Agrostis vulgaris, Trisetian spicatum, Carex 

 ornithopus, Rianex Acctosella, Ccrastium vulgare, Sednm acre, Saxifraga 

 nivalis, Fragaria vesca (i største mængde, en av de bedste jordbærlokali- 

 teter i Vefsen), Arabis liirsnta, Erysintuni liicraciifoliiiDi, Euphrasia Salis- 

 burgensis, Eappnla drflcxa, Erigrron accr, Gnaplialiuni silvaticiun, Crrpis 

 tedoriiiii, Hicracinni Auricula, //. lappouicuni "dissolutuni. 



Fiplingdalen og Børgefjeld. 



Omtrent 5 km. øst for Kløvjemo utgaar Lille og Store F i p - 

 1 i n g d a 1 fra Vefsendalføret i sydvestlig retning. Dalbunden i disse dal- 

 fører er temmelig myrlændt og krat- eller skogbevokset. Skogen har her 

 lidt megen skade ved uthugst, saa at der nu mest findes birketrær, medens 

 tidligere (ifølge Heiland, Nordlands amt, s. 713) Nedre Fipling\and har 

 været omgit av stor furuskog. 



Fra Kløvjemo tok jeg om gaarden Hallingen en længere ekskursion 

 g^jennem Lille Fiplingdal over Baraasen ned til Fiplingkroken, nær nord- 

 enden av Nedre Fiplingvand. Herfra foretokes ekskursioner saaxel mot 

 vest til K a p f j e 1 d e t s skraaninger som mot ost til B ot g e f j e 1 d e t. 



De partier av sidstnævnte vidtløftige fjeldparti, der besøktes, var S t o r- 

 veiskaret, hvorfra er overgang til Grublandshaug i Susendalen, L o i p- 

 skaret med Golverfjeld samt myrene ved vandets nordende. 



Det geologiske underlag i selve dalen og de nedre for det meste 

 skogklædte skrenter er glimmerskifer med enkelte marmorlag; ovenfor 



