ICH- No. 6. BOTANISKE UNDERSØKELSER I HELGELAND. 1. 93 



Ved fjeldets fot forekommer ifolge Thomlf Iàt/>iis a retiens. Av sjeld- 

 nere ijeldplanter anforer Fridtz kun: Carex atrifiisea, Luziila U'alilciibergii, 

 Salix refieitlata, S. nivrsinitcs, Erigerai/ horealis, E. itiiifhnis, l'eroiiiea 

 f'niiieai/s, Saxi/j-aga s/ellaris f. eoniosa (paa toppen, ifølge Sig. Thor), S. 

 nivalis, S. ceriiiia, Raiiuiienliis glaeialis, R. nivalis, Viscaria alpiiia og 

 Catabrosa algida, men ellers kun de almindeligste fjeld- og liplanter. 



Østsidens fjelde. Saavel ved de tidligere botanikeres som ved mine 

 undersøkeiser maa ostsidens fjeldparti siges at være godt undersøkt. Dette 

 parti, der paa rektangelkartet gives fællesnavnet Nesfjeldene, omfatter fra 

 syd av Sletfjeldet (844 m.), ved Storbækken adskilt fra Lillevard- 

 høgda (796 m.) og Store vardhøgda (863 m.), ved Ørjedalen adskilt 

 fra So mm er fjeld (843 m.), ved Pantdalen adskilt fra Pantdalsf j el d 

 (864 m.), der ved et skar adskilles fra det lille isolerte fjeld Jetne- 

 haken. De sidstnævnte to fjelde skraaner ned mot Unkerdalen og Unker- 

 vand. Det geologiske underlag er her skifer og kalk, og vegetationen 

 oppe paa den grusede fjeldvidde er den for dette underlag karakteristiske. 



Fra fjeldvidden skal av kalk- og skiferfloraen anføres: Equisetum varie- 

 gatuni, E. scirpoieies, Asplemiiii viride, IVoodsia alpiiia, Tridenm violaceiim, 

 Carex capitata (Pantdalsfjeld blandt Dryas, ellers paa myr under fjeldet), 

 C. ntpcstris, C. atrifitsea (ogsaa nede i dalen og der meget frodig), C. ea- 

 pillaris, C. pedata, Cohresia Bellardii, Gyninadeiiia eonopea, G. albida (begge 

 stiger ned i dalen), Cypripediiuii Caleeolits (i lien ovenfor Svenskeli, Thomle), 

 Salix arbiiscula (især nede i dalen), 6". reticulata, Aisina stricta (ogsaa 

 nede i dalen), A. ciîiata (X'ardhøgda), Tltalictj-mii alpinuin (almindelig til 

 nede i dalen), Draba alpiiia (Sommerfjeld, Fridtz), D. liirta, Drvas octope- 

 tala (mangesteds vegetationsdannende, ned i birkeleltet). Astragalus alpimts 

 (almindelig nede i dalen), A. oroboides (ogsaa nede i dalen), Oxytropis 

 lapponica (ned i birkebeltet), Gentiaiia nivalis (ned til elven), G. tenella 

 (meget frodigere nede i dalen end paa fjeldvidden), Veronica fruticans, 

 Euphrasia Salisburgensis. 



Desuten en mængde mere eller mindre almindelige f^jeldplanter som: 

 Lycopodiuin Selago, E. alpinuin, Catabrosa algida, Aira alpina, Trisetuni 

 spicatuin, Poa laxa, P. glauca, P. alpina \. vivipara, Eestuca ovina v. vivi- 

 para, Carex lagopina, C. brunnescens, C. rigida, Erioplioruin Sclieuclizeri, 

 /uncus trifidus, J. bi glu mis, Luzula lî'alilenbergii, L. arcuata *confusa, 

 L. spicata, Coeloglossuin viride, Salix licrhacea, S. polaris, Oxyria digvna, 

 Polygonum viviparum, Sagina Linnaei, Alsine biflora, Cerastium alpinuin, 

 C. trigynum, Silène acaulis, Viscaria alpina, Ranunculus glaeialis, R. ni- 

 valis, R. pygmaeus, Cardamiiie bellidifolia, Rhodiola rosea, Saxifraga oppo- 



