96 OVK DAHL. M.-X. Kl. 



I'aa Ijl-Mcik; ret op lor I roiKllijciii vid I nkervaiKl, Ï. eks. under 

 R c i 11 kal V fjc 1(1 OU, KoU'ji 1(1 lamltes saaledcs llcrc av cU- nævnte karak- 

 tcrplanter lor skileiiloraen, saaledcs: Asptrnniii viridr, ( rirrx ru/)rslris, 

 (. Iirdaia, Cohrrsia lirllardii, ClKuiiaroirliis dlpiiiits, Salix rrticulala, iJrvas 

 octopildid, .Is/z-tii^d/z/s id pi lins, O.wlropis lap/xniicd, ï'fronica fruticans. 



l)c lii)icic paflid" a\' Kolfjcld (indtil \arden 1338 111.) dannes deri- 

 niot likesoni Hatten av serpentin, og her er fremherskende en nival vegeta- 

 tion, der i det hele stemmer med den for dette fjeld anførte, saaledes: 

 Catabrosa ali^ida, l'on /tixa, Lir.iild Wahlcnhcrgii, L. arcuata *confnsa, 

 koeiiigia islandica, Sai^iiia iutrnnrdia, ^llsiiir hi flom, Cerastiitni Edmond- 

 s toi li i, Saxi fragå stcllaris ^coiiiosa, Cardaiiiiiic Ix'llidi folia, Salix polaris 

 foruten en del almindeligere haardfore heifjeldsplantcr. 



Ogsaa liene ned mcjt LJnkervand utviscr den samme frodige vegeta- 

 tion som i Susendalen og ellers i Hatfjelddalen. I liene mellem Trondhjem 

 og Bjørknesset optræder saaledes i denne vegetation Poa rcinota, Calama- 

 grostis chalvhara, Jiiiiciis airticns og Cvstoptrris luoiitaiia. 



Ved breddene av Unkervand saaes fleresteds Barbarca stricta. 



Skarmodalen. Fra Rotfjeldet tok jeg (1908) veien ned til Skarmo- 

 dalen, et temmelig trangt dalfore, der fra Unkervandets østside forer ind 

 til Vefsenelv grænserøs. PVa Skarmodalen, den inderste gaard paa norsk 

 grund, tok jeg op paa A m ir fjeld (925 m.), derfra rundt Skarvandet og 

 op paa A re fjeld (1207 m.), grænsetjeld mot Sverige. Underlaget er 

 ogsaa her skifer og kalk, og vegetationen er derfor i det hele stemmende 

 med den fra Susendalen — Unkervand anførte. Her skal blot nævnes endel 

 sjeldnere planter, især fra snaufjeldet: Asplcnmii viridc, Cvstoptrris nioii- 

 taiia (i liene), Woodsia alpina, Eqiiisetitni scirpoidcs, Calama grostis chalv- 

 haca (indover dalen til ost for grænserøsen), Trisetum spicatnm, Catabrosa 

 algida, Carex riipestris, C. atrifusca, Cobresia Bellardii, Gymnadenia al- 

 bida, Cliamacorcliis alpiniis, Salix iiivrsiiiitcs, S. reticulata, Koenigia is- 

 landica, Alsiiic stricta, Ccrastiiim Pldmondstonii, Tlialictrnm alpinum. Ra- 

 nunculus nivalis. Erysimum hicraciifolium (ur ovenfor Skarmodalen), Draba 

 hirta, Saxifraga stellaris *comosa, S. caespitosa, Dryas octopetala, Astra- 

 galus alpinus, A. oroboides, Oxytropis lapponica, Veronica fruticans, Eri- 

 geron uniflorus samt som nye for trakten : Saxifraga adscendens (med \-. lidea, 

 hyppig ogsaa nede i dalen) og Pinguicula alpina (Amirljeld ned mot Skar- 

 vand, ei ellers fundet i Helgeland). 



Langs dalsidene er der like ind til grænserøsen skog av gran (tii ca. 

 500 m.) og birk med yppig vegetation av de sedvanlige liplanter (hvor- 

 iblandt Calanuigrostis clialybaea til over paa svensk side) og en og anden 



