igil. No. 6. BOTANISKE UNDERSØKELSER I HELGELAND. L 



97 



fjeldplante {Saxi/raga adsceiidcus fleresteds) og skiferplante (som Ambis 

 kir SU ta). 



I Røsvandstraktene, der ei tidligere har været besøkt av nogen 

 botaniker^, botaniserte jeg ^"-i'/« 1908 og -''/t^^Vs 1909- Det første aar 

 undersøktes sydpartiet indtil Krutfjeld og Tustervand, hvorfra jeg over 

 Heringbotnet tok tilbake til Mosjoen. Det andet aar fortsattes under- 

 søkelserne paa vestsiden fra Tusterxand til Stekvaselv, paa østsiden til 

 grænserøsene og mot Krutvand i svd. 



Røsvandets omgivelser. 



Ro s van det, Nordlands største og Norges tredje største indsjø, er 

 190.9 km.- stort- og ligger 375 km. o. h. Fra nordøst til sydvest er det 

 42 km. langt, bredden er ca. 13 km. Bredest er det i sin sydlige del 

 (ca. 18 km.), og her ligger den 19.35 ''^"''•" store Røsvasholme. I den 

 sydlige del gaar Vesterbugten ca. 6 km. mot vest, og omtrent midt paa 

 vandets ostside har man Sordalsbugten. Nordenfor denne blir vandet 

 smalere (i Sorsundet kun 0.5 km. bredt), men utvider sig atter og utsender 

 den ca. 5 km. lange Røsvasbugt mot vest og Østerbugten 4 km. mot øst. 



Rundt Røsvandet ligger der en række tildels meget høie fjeld, hvorav 

 de fleste dannes av skifere. Liene omkring vandet er tildels bevokset 

 med forholdsvis vakker skog, mest av gran og birk. Som de bedste gran- 

 felter kan nævnes: sydvestre del av Røsvasholmen, mellem Krutnesset og 

 Krutaaen og ved Gruben paa vandets sydøstre side samt ved Yarntræsk 

 paa østsiden. Furu optræder derimot temmelig sparsomt. Paa østsiden 

 er der nord for Varnvand en blanding av birk og furu, tildels endog ren 

 bestand av temmelig store vakre trær, men ellers forekommer furuen meget 

 spredt sammen med granen saavel paa ost- som sydsiden av Røsvandet. 

 Tildels kan man paa m3'rene, f eks. under Krutfjeldtind ved Sordalen, 

 se hele bestande av utdøende, tildels temmelig høie furutrær. 



Skogbunden er i regelen græsdækket, og der er tildels god beites- 

 mark, idet skiferbergartene i hoiderne gir gode beiter og i de lavere ni- 

 vaaer dyrkbar jord. Spredt bebyggelse findes der derfor i skraaningene 

 ned mot vandet og tildels ogsaa i de dalfører, der utmunder i det. Mange- 

 steds er der dog nede ved vandet paa det flatere terræng større m3-rstræk- 

 ninger. For kornavl er Rosvastraktene likesom Hatfjelddalen i det hele 



1 Nogle faa angivelser fra Tustervand findes hos Heltzen, men kun et par meget alminde- 

 lige fjeldplanter: Alcliemilla alpina (paa strandbredden ved gaarden), Oxyria digyiia (i 

 fjeldene); Daplnie Mesereiiiit anføres desuten som almindelig i Rosvandstraktene. 



- Ifølge Heiland: Nordlands amt I, s. 401. 



Vid.-Selsk. Skrifter. I. M.-N. Kl. 191 1. No. 6. 7 



