igil. No. 6. BOTANISKE UXDERSØKELSER I HELGELAND. 1. IO3 



rotioidata, Salix niyrsinites, Jlscana alpina foruten enkelte smaa klynger 

 av Drvas. Opad skraaningen av \' a r n f j e 1 d e t, paa sj'dsiden av 

 Favnvand, blir derimot denne stadig hyppigere og tilsidst dominerende, 

 dannende et sammenhængende teppe helt op til fjeldets høieste parti (840 

 m. o. h.l. Sammen med Dnas optraadte her vistnok den rikeste og inter- 

 essanteste flora paa Ros^andets østside. Særlig skal her nævnes: Asple- 

 miin viride, Eqiiisctii))i scirpoides, E. vanegatuni, Cobresia Bellardii, Carcx 

 mpestris, C. atrifusca, Tritiaim violaceiim, Jiincus castaneus, Cliamaeorchis 

 alpinus, Gymnadenia conopea, G. albida, Salix myrsitiites, S. lappomim 

 X 5. herbacca, S. reticulata, Draba liirta, Arabis hirsitta, Sediim acre, 

 Astragalus alpinus, A. oroboides, Oxy tropis lapponica, Anthyllis Vuhie- 

 raria. Primula scotica, Gentiaua tencUa, G. nivalis, J^eronica fniticans, Eri- 

 geron unißorus, foruten en rikholdig samling av Saxifrager og ellers al- 

 mindelige fjeldplanter. Man har altsaa her i alt væsentlig den samme ve- 

 getation som paa fjeldene paa Suséndalens østside. 



Kun et faatal av disse planter saaes derimot paa Hjart fjeldet, 

 nord for Aktjeldet, der besteges fra Linviken av. Oppe paa dettes aksel 

 saaes spredte klynger av Dryas samt sparsomt Cobresia Bellardii, Carex 

 mpestris, C. atrifusca, Gymnadenia albida, Cliamaeorchis alpinus, Salix reti- 

 culata, Draba hirta. 



Opad selve fjeldets skraaning, der var dækket av storstenet ur, indtil 

 den næsten kegleformede top (1453 m.) var der mellem stenene en meget 

 sparsom høiijeldsflora med planter som Lycopodium Selago, Crxptogratnme 

 crispa, Poa glauca, P. laxa, Carex lagopina, Juncus trifidus, Luzula ar- 

 cuata, Alsine hirta, Cerastium trigynum, Silène acaulis, Saxifraga riviilaris, 

 Ranunculus pygmaeus, R. glacialis og Cardamine bellidifolia. 



Opad O 1 f j e 1 d k 1 e p p e n, tilhørende tjeldpartiet Olfjeldet øst for 

 Hjarttjeldet, henimot den svenske grænse saaes i de frodige lier Calani- 

 agrostis chalybaea og Cystopteris montana og over skoggrænsen — \istnok 

 særlig paa kalk — spredte klynger av Dryas, Arctostaphylos uva ursi, samt 

 mere enkeltvis Triticum violaceum, Carex atrifusca, C. mpestris, Chamae- 

 orchis alpinus, Salix myrsinites, S. reticulata, foruten sedvanlig høiljelds- 

 vegetation. 



\'edholdende uveir og skodde hindret mig, medens jeg opholdt mig 

 i disse trakter 1909, fra at undersøke det vilde fjeldparti Okstinderne 

 n. for Bessedør nær Røsvandets nordøstre hjørne. Jeg kunde blot fra 

 Stekvaselv komme op paa Stekvasaksla og Stekfjeldet henimot bræene. 

 Underlaget er her, som omtrent over hele fjeldpartiet, skifer og av især 

 paa denne voksende Çeldplanter saaes Carex atrifusca, C. mpestns, Salix 

 reticulata, Erigeron unißorus samt Salix herbacea X ■S', lapponum. 



