no . OVE DAHL M.-N. Kl. 



Og Skaiiiiodaliii like lil grænsen, maa det antages, at den er ind- 

 vandret til os fra Sverige og fra Kosvand iiar fulgt Rasaaen til Korgen. 



Av planter, der ellers nævnes for skogtraktene i Korgen, kan nævnes: 

 Oiioclea Slriitlioptrris, Pyrola unißora, Stellaria longifolia et f. alpcstris, 

 Gnaphaliitui silvaticuin samt Trolliiis europaeus og Impatiens Noli tangere. 



I sumper nær Korgen kirke nævnes: Alopcairus fulviis, Scirpiis acicn- 

 laris, S. paliister, Jiiiints sitpiiius, Potaiiiogrton atpiniis, P. uitens(?), P. 

 pusellns, P. Jilifunnis, Sparganimii siibnnäicum (Korgen, uten nærmere 

 angivelse), Callitriche verna, C. autuninalis, Batrachium heterophyllinn , B. 

 confei-voides et f. siicculenta, Snbnlaria aquatica, Hippuris vulgaris, og 

 MyriophylliDii altcniifloniui. 



Av myrplanter anføres ellers for Korgen Carex vesicaria, Cirsium 

 palustre og Veronica scute I la ta. 



Hertil kan feies, at jeg paa de under den sterke tørke tørlagte hænge- 

 myrer ved Røsaaen nedenfor Aven fandt Scheuchzeria palustris, at jeg 

 like indover til Bleikvasli bemerket Calainagrostis clialybaea, samt at Asple- 

 niim viridc ei er sjelden nede i granskogen paa kalkbergene mellem Bleik- 

 vasli og Krokselvmoen. 



Fra Røsaaens utløp anfører A. Blytt Zaiiichellia polycarpa f. repens 

 HxVRTM. paa lerede, ved flodtid oversvømmede steder. 



Ret for Røsaaens munding i Sørfjorden utmunder ogsaa et dalføre 

 fra øst parallelt med Leirskardalen, nemlig Bjerkadalen. Bjerkaelven 

 kommer fra det ovenfor omtalte store Græsvand (18.4 km-, 585 m. o. h.), 

 der ligger paa grænsen mot Sverige, hvorfra den gjennem myrstrækninger 

 med litt birkeskog under fjeldene gaar i nordvestlig retning til Store Maal- 

 vand (6.93 km.'-^, 430 m. o. h.), hvorfra den bøier i nordlig retning gjennem 

 Lille Maalvand og derfra videre gjennem blandskog av birk og gran til 

 Reinforsmo, hvor den optar den fra øst kommende Bjurbæk og danner 

 den høie Reinfoss. Herfra fortsætter den i østlig retning gjennem et be- 

 boet dalfore, til den falder i Sørfjorden. 



Ind i dette dalfore tok jeg en tur fra Korgen av. Ogsaa her er 

 underlaget skifer med mægtige kalkdrag saavel nede i dalbunden som i 

 de omliggende fjelde (Rotafjeldet paa nordsiden, Vægthaugen og Maal- 

 tind paa sydsiden). Fra Reinforsmo besteg jeg Maaltind (974 m. o. h.) 

 om pladsen Skruvnaglen. Allerede nede i dalen nær Reinforsmo bemer- 

 kedes Cystoptcris niontaua, Asplcnuin viridc, Carex atrifusca. Astragalus 

 alpimis og Erigeron boreal is, og i birkeliene var der som vanlig paa skifer- 

 og kalkholdig underlag en særdeles frodig subarktisk vegetation. Over 

 birkegrænsen blir snart Dryas vegetationsdannende paa kalken, og sammen 

 med denne saaes Salix reticulata, Erigero)i borcalis, Draba Itirta, J^iscaria 



