igil- No. 6. BOTANISKE UNDERSØKELSER I HELGELAXD. I. II7 



Særlig er dog kalk-skiferfloraen utbredt paa Langvandets nordside. 

 Fra Hammernes og Fuglvik foreligger der nogle angivelser fra Heltzen 

 og Fridtz, der dog væsentlig samlet moser her sammen med B. Kaalaas. 

 Selv opholdt Jeg mig halvanden uke 191 o i traktene mellem Langvatnct 

 og Svartisen. 



Lang vat net. der ligger 3 à 4 km. nord for Ranenfjordens bund og 

 47 m. o. il., er 28 km.- stort, 20 km. langt og 1.2 — 1.8 km. bredt. Dets 

 vestre del har retning nordvest — sydøst paa en strækning av ca. 9 km., der- 

 efter boier det mot ost. Paa begge sider ligger der nogle gaarder og 

 pladser, men særlig er der paa nordsiden steile fjeld. Underlaget er her 

 for det meste skifer, tildels med mægtige kalklag, særlig i H ammerne s- 

 flaagene. Fjeldskrenten er her ca. 300 m. o. h., og under denne er 

 der urer, tildels dækket a\- teiger med birkekrat. 1 disse kalkurer er der 

 en særdeles artrik flora, en samling av de fleste lavlandsplanter (» boréale -< 

 planter) inden Helgelands kalkflora og desuten flere kalkelskcnde fjcldplanter. 

 Folgende »boréale-- planter bemerkedes: Asplriiiiin Riita luiiraria, A. Tri- 

 i'hoiiiaiu's, Plici^optcris Drvoptcius, IVoodsin iivcusis, Calainagrosfis Epigeios, 

 Cair.x onntliopits, Convallaria ma /a/is, Epipartis atrontbciis, Armaria scr- 

 pvllifolia, Arabis Iiirsitta, Tioiitis glabra, Erysiiuuiii hicraciifoiniin, Viola 

 mirabilis, Auflivllis J'iilneraria, Lathvriis vermis, J'icia silvafica, Rosa 

 glaiica, Gcraiiiiim Robcrtiamim, LiiiiDii catliarticiim, Lappula deflexa, 

 Stachys silvatica, Scrophitlaria nodosa, Liiiaria vulgaris, Erigcroii accr 

 et f. rigiflus, Ladiica mitralis, Hicracium macrolcpidnim forma samt 

 H. hypcrboreum. 



Hertil kommer av specielle fjcldplanter: Asplcmim viridc, IVoodsia al- 

 piiia, l'riticum violaccum, Carrx riipesfris, C. atrifiisca (Fridtz), Salix reti- 

 culata, frronica /rutiraiis, Euphrasia Salisbitrgensis, Grntiaua nivalis. Braya 

 alpina, Astragalus alpinus, Dryas octopetala, Saxifraga adscendens, S. ni- 

 valis, Elrigeron borealis, Inortil ogsaa kan føies Arctostaphvlos uva ursi og 

 Cerasfium alpi//uni f. lanatuni. 



1 birkeliene er der en overmaade frodig vegetation av store bregner 

 og de sedvanlige liplanter, men indimellem disse saaes flere a 1 m e t r æ r 

 samt Daphne Mezereum, Triticuni caninum, Actaea spicata, Thalictrum al- 

 pinum, Cardamine silvatica (Fridtz), Hypericum quadrangulum, Cystopteris 

 montana, samt som oftest ganske overgroet av den yppige li vegetation: 

 ( ircaea alpina og Asperula odorata. 



Ogsaa Heltzen omtaler forekomsten av aim og Origamim paa nord- 

 siden av Langvandet og fremhæver særlig Hammernes og det i ost herfor 

 liggende Fuglvik. Om Origanum berettes, at den, som endnu, er vel kjendt 



