Il8 CVF DAIM.. M.-X. KI. 



under navn av »kongsgræs« og samles i bundter, der sælges som krydderi 

 under navn av timian. Dette gjeres endnu den dag i dag. 



Ogsaa oppe paa skrenten saaes paa de nekne steder endel av de an- 

 førte fjeldplanter, særlig Drvns octopctala, Erii^crou horralis og Carrx m- 

 pcsfris samt Sa/ix reticulata. 



Liene og urene ved Storsteinli (ogsaa benævnt Ormeli) ost for 

 Hammernes er særlig bekjcndt for den mængde, hvori kongsgræs her 

 forekommer. I urene saaes foruten en mængde Hieracier av kalk-skifer- 

 planter Erysi))iuiu liieraciifolium, /Ira/j/s /lirsuta, Tiin'itis glabra, Liiiaria 

 vulgaris og Erigcroii aver forma. 



R a V n t i n d (508 m.), ret op for .Storsteinlien, dannes derimot av 

 granit, og her synes det efter Fridtz' notater kun at være triviel fjeld- 

 flora med en cg anden av de almindeligste blandt de særlig paa skifer og 

 kalk forekommende arter, som Carex nipestris, Salix reticulata, Veronica 

 frnticans, Thalictrutn alpinuni. 



Kalkpartiet fortsætter fra Hammei-nes, dog med mindre artrik flora, i 

 nordvestlig retning over Ravnaaga under hele fjeldkjæden til Glaamvatnet. 

 Flere kalkpartier med utpræget flora forekommer ogsaa nede i dalen, 

 saaledes ved gaarden Ravnaa, hvor paa kalkbergene saaes planter som 

 IVoodsia ilvensis, A ro bis Tlia liana, J^iola mirabilis, Silène ru pes tris, En- 

 geron acer f , Sediini acre, Epilobiuni collinmn, Inortil kommer fjeldplanter 

 som Saxifraga Cotyledon, S. oppositifolia, S. Jiivalis og Cerastium alpinuni. 



I urene under B u r f j e 1 d e t ovenfor Ravnaa saaes nogle faa av de 

 fra Hammernesflaagene anførte kalkelskende planter, saaledes Origanum 

 samt desuten Hicracium arctogenum foruten almindeligere planter som 

 Actaea spicata. Arabis liirsufa og Stachys silvatica. 



I granskogen saaes av sjeldnere planter Pyrola )ncdia og P. unißota. 

 Paa elveørene ved Ravnaagas utløp vokser Eqnisctum varicgatnm, /uncus 

 alpinus, Calamagrostis ncglecta, Carex pulla, C Buxbaumii samt Pedicitlaris 

 Sceptrum Carolinum, der i det hele er hyppig i trakten, saaledes fra 

 Glaamaagas deltaformede utløp i Langvandet indover til Fiskkjønmoen. 

 Paa elveørene optræder desuten smaakrat a\" Salices, især Salix pentandra, 

 S. nigricans og 5. phylici folia. 



Over trægrænsen paa B u r f j e 1 d e t, der ellers for størstedelen dannes 

 av glimmerskifer, er der ogsaa store strøk med kalk. Vegetationen er her 

 særlig i kalkbeltet meget rik paa fjeldplanter. Saaledes kan av mere spe- 

 cielle kalk- og skiferplanter nævnes: Asplermm viride, Carex rupestris, C. 

 pedata, C. atrifusca, Gymnadenia albida, Salix reticulata, S. arbnscula, 

 Erigeron unißorus, Veronica frnticans, Saxifraga adscendcns, S. oppositi- 

 folia, l^iscaria alpina, Draba Iiirta, Dryas octopctala, Oxytropis lapponica 



