122 OVK DAHL. M.-N. Kl. 



gens skyld i al k<jrtli(l omtale de vigtigste av disse botanikeres plante- 

 lund. I sit n-^'clre lop fra Nævernes kapel av har eU'en et meget bugtet 

 leic (nordvestlig — .sydvestlig- nordxestlig) med for størstedelen snever dal- 

 hund. Fra l^jellaanes til Nævernes er retningen sydvest, og dalbunden 

 ( r her i t langt stykke temmelig vifl, men indsnevres igjen længere oppe. 

 l-'ra sammenløpet a\ den Ira syd koiniiuncle \'ir\asel\' og de-n fra nordøst 

 kommende Kandalseh- indtil Hjcllaanes ei" iltningen nordvestlig — vestlig. 

 Dalsiderne er bevokset med naaleskog og birkeskog. Naaleskogen dannes 

 i den nedre del av dalen xæsentlig av gran. Grangrænsen sættes av 

 Blytt til 1003 fot ved Vesteraali og 902 fot \ed Ortfjeldgaardene. Granen 

 gaar op over dalen omti"ent til lîjellaanes, litt sondenfor Polarcirkelen. 

 Efter sigende skal dog granen være indvandret i dalen efter dens bebyg- 

 gelse; i de alier ældste bx'gninger er der endnu furutommer. Furu fore- 

 kommer især overst i dalen (ca. 8000 maal) og ellers i det nedre litt 

 spredt. Birkeskogen begynder allerede 5 km. ovenfor øverste gaard Ran- 

 dalsvolden paa østsiden av Nasafjeldet. Birkegrænsen sættes av Blvtt ved 

 Vesteraali til 1997 f og Dunderland 2003 f. De vigtigste lovtrær er 

 ellers: older, asp, selje, rogn og hæg. At her særlig i ældre tid har 

 været endel aim, viser gaardsnavnene Almli. 



Dimderlandsdalen er godt bebygget fra Dundei'landsgaardene og ned- 

 over ; længere oppe er bebyggelsen noget spredt undtagen ved BJellaa- 

 neset, hvor der er en klynge av gaarder. I den øverste del av dalen kan 

 kornet kun benyttes til grønfoder. 



Særlig paa nordsiden av Dunderlandsdalen er der hoie fjeldpartier. 

 Navnlig maa her nævnes S v a r t i s f j e 1 d e t (indtil 1264 m. hoit) medet 

 bræparti paa 11.5 km.^ og .S3'd og øst herfor det vældige Ortfjeld 

 med flere adskilte topper, h\orav den høieste naar op til 1442 m., botner 

 og bræer, hvis areal utgjør 16.2 km.-. Nord herfor kommer Storm- 

 dalen, der utmunder i Dunderlandsdalen et stykke nordenfor dalens bøi- 

 ning mot vest, og nord for Stormdalen atter et \idtstrakt fjeldparti med 

 store bræer, sydligst B r e d e k f J e 1 d c t (indtil 1360 m. o. h.) og nord- 

 ligere S t e i n f j e 1 d e n e (indtil 1328 m.|. Paa sydsiden er der derimot 

 mest lavere aasrygger, forst L a n g f j e 1 d e t, der kun naar en hoide av 

 556 m. Paa østsiden av dette ret imot Nævernes kapel utmunder G r o n- 

 f j e 1 d e 1 V e n s dalføre, opkaldt efter Gronfjeldet (1057 m.) paa nordvest- 

 siden inde i dalen. Paa anden side av Grønfjeldelven kommer mot Ranen- 

 elven først en lavere aasryg Lasken (indtil 763 m.l og dernæst fjeld- 

 '"ygg^" Jarfjeldet (indtil ri6i m.) med bræpartier paa østsiden og 

 endelig nord herfor i hjørnet av den vinkel, Ranenelven danner ved 

 Vestre Bjellaaneset, Messingen (indtil 730 m.l. Nord herfor mellem 



