

INDLEDNING. 



Allerede i nittiaarene blev der i Sverige og Danmark sat igang hydro- 

 gratisk-biologiske undersokelser over zoo-plankton i Skagerak og de til- 

 grænsende danske og svenske farvande. I 1898 utkom Aurivillius „Die 

 Planktoufauiia des Skageraks" og i 1903 Johansen og Levinsen „Dc 

 danske farvandes p/a/ik/ou" . 



Vaaren 191 5 blev det av professor K. Bonnevie foreslaat at en lig- 

 nende undersøkelse skulde foretages fra Universitetets Biologiske Station i 

 Drøbak, en undersøkelse som \elvilligst blev mig overlatt. Jeg skal da 

 med det samme faa lov at uttgle min tak til professor Bonnevie for den 

 aldrig sviktende interesse hvormed hun har fulgt arbeidets gang og for de 

 mange værdifulde raad som har været mig til stor nytte under mit arbeide. 

 Likeledes maa jeg faa overbringe konservator Kiær min tak for den bered- 

 villighet, hvormed han stillet sin baat „Hvitfisken" og sine apparater til 

 disposition til denne undersøkelse. Da den Biologiske Station paa denne 

 tid ikke eiet nogen motorbaat, vilde der, uten konservator Kiærs elskvær- 

 dige bistand, ha stillet sig store vanskeligheter i veien for et saadant ar- 

 beide. Arbeidet blev finansieret ved bidrag av Nansenfondet og av pro- 

 fessor CoUetts legat. 



Undersokelsen skulde gaa ut paa at gi et overblik over hvilke former 

 der forekommer i Kristianiafjordens zoo-plankton, deres biologi og deres 

 sammenhæng med de hydrografiske forhold. 



Det viste sig snart nødvendig at opdele denne opgave. Planktonets 

 forskjelligartethet betinger forskjellige arbeidsmetoder og fangstmetoder. 

 Opgaven blev derfor begrænset til at behandle Kristianiafjordens coelenterat- 

 plankton. Materialet er i opgavens forste del behandlet rent systematisk ; 

 for anthomedusenes vedkommende er her gjort et forsøk paa at opstille et 

 naturligere system. Opgavens anden del behandler de hydrografisk-biolo- 

 giske forhold, som betinger de forskjellige arters optræden. 



Arheidsiuetoder. 



Sted. Som det sees av kartet fig. i, er Kristianiatjordcn ret ut tor 

 Drobak tildels meget grund ; den største dybde findes i en rende midt- 

 fjords, hvor dybden kan bli 90 m. Like syd for Drobak danner fjordbunden 

 en tærskel, hvis høieste punkt er Stormedberget med en dybde av kun 30 m. 



