1 92 1. No. I. PLA.NKTONUNDERSØKELSER FRA KRISTIANIAFJORDEX. 5 



liten betydning. Desuten blev der ogsaa ved et par leiligheter tat stationer 

 langs efter ijorden til Brændtangen litt nordenfor Soon. Planktontrækkene 

 blev fra forst av lagt tvers over ijorden ; da de hydrografiske forhold, som 

 nævnt, inden et saa litet omraade viste sig at variere meget litet, blev de 

 av praktiske hensyn senere lagt langsefter fjorden, idet de ofte sterke 

 strømme spiller en stor rolle for planktonhovens stilling i vandet. 



Tid. Undersøkelsen begyndte i de første dage av juli 191 5. I sommer- 

 maanedene juli og august blev der tat station hver anden dag. Senere 

 utaver høsten og vinteren en eller to gange om maaneden. Baade i novem- 

 ber og december 1915 var jeg saa heldig at kunne opholde mig ved den 

 Biologiske Station i Drobak i en uke ad gangen. Der skulde nemlig paa 

 anmodning av professor Pettersson foretages daglige hydrografiske observa- 

 tioner i tiden 4. — 9. november og 4. — 9. december. Utførelsen herav blev 

 mig tilbudt av professor Gran, et tilbud som jeg med glæde tok imot, idet 

 jeg herved tik anledning til at faa et sikkert billede av planktonets sammen- 

 sætning i vintermaanedene. Undersøkelsen fortsatte utover vaaren, som- 

 meren og høsten 1916. Endelig ben3'ttet jeg mit ophold i Drobak sommeren 

 191 8 til at supplere og kontrollere tidligere iagttagelser. 



Redskaper. Som nævnt i indledningen blev til undersøkelsen kon- 

 servator Kiærs baat „Hvitfisken" benyttet størsteparten av tiden. Desuten 

 anvendtes ogsaa „Spinax" tilhørende Universitetets Biologiske Station. 



Til vandprøver blev fra forst av benyttet en vandhenter av Petterssons 

 konstruktion uten fast termometer. Allerede i november 191 5 blev denne' 

 ombyttet med Ekmans vandhenter med vendemekanisme og fast vende- 

 termometer. 



Planktonhoven var en almindelig stor aapen hov, hvis aapning hadde 

 en diameter av i m. Silkeduken i bunden av spandet valgtes med hensigt 

 av grov kvalitet (i mm-l. Herved opnaaes at man faar de klare fine 

 meduser i renere tilstand, idet alt det mindste og i dette tilfælde uvæsent- 

 lige plankton filtreres fra; særlig er det en fordel at bli kvit phytoplank- 

 tonet, som kan optræ i saadanne masser at det i hoven aldeles ødelægger 

 medusene. Desuten vil trykket i spandet bli mindre, hvilket ogsaa har stor 

 betydning for saa ømtaalig materiale som meduser. 



Vandprøver. \'andprøvene er tat med 10 m.s mellenu-um fra over- 

 flaten og ned til 180 m. Hvor temperaturen viste store variationer, saa- 

 ledes som det ofte er tilfældet i de øvre lag, blev prøyene tat tættere; 

 omvendt i de dype vandlag med konstantere hydrografisk karakter valgtes 

 længere avstand mellem prøvene. Til bestemmelse av saltgehalt er benyttet 

 titrering med sølvnitrat og Martin Knudsens tabeller (190 il. 



Plankton træk og fiksation s metoder. Alle planktonprøver er 

 tat ved horisontale træk. I det dyp hvorfra prøven hver enkelt gang 

 skulde tages, blev ho\en tiukket en halv time. Derved opnaaes at proven 

 gir et temmelig sikkert billede av planktonets sammensætning i det valgte 

 dyp; det plankton som faaes paa hovens vei til overflaten, er forsvindende 



