1 92 1. No. I. PLANKTONLNDERS0KELSER FRA KRISTIANIAFJORDEN. Ç 



(189 1, 1902 Og 1 908 1, Bigelow 1 1 909 1 og særlig de store arbeider av 

 Hartlaub (1907 — 17) og A. G. Mayer (1910). Disse to sidste videnskaps- 

 mænd har mange værdifulde iagttagelser over levende materiale; Hartlaubs 

 dyrkningsforsøk av meduser bringer problemet om et naturlig system et 

 langt skridt fremover. 



Hvad siphonophorer og ctenophorer angaar, er antal arbeider betydelig 

 mindre. Da disse grupper kun omfatter fritsvommende former, har der her 

 ikke stillet sig saa store systematiske vanskeligheter som for medusenes 

 vedkommende. 



Ogsaa til kjendskapet om siphonophorer har Sars 1 1846) git værdi- 

 fulde bidrag. Kundskapen om dem baade i anatomisk, embryologisk og 

 systematisk henseende utvides betydelig ved arbeider av Huxle}' (1858), 

 Agassiz (1865) og Haeckel (1888I. I nyere tid er siphonophorene be- 

 handlet av \\'inhöften (1906) og i et stort arbeide av Bigelow (191 1). 



Ctenophorene er i nordlige farvande representeret av meget faa arter. 

 De arter jeg under mit arbeide har stott paa, er saa faa og saa velkjendte 

 at en noiere gjennemgaaelse av litteratur her er unødvendig. A\- arbeider 

 siden Eschscholtz kan merkes Agassiz (1874) og Vanhoffen (1903). 



Kristiania fjordens coclcntcrat plankton. 



Der findes mig bekjendt meget faa tidligere iagttagelser over plank- 

 toniske coelenterater i Kristianiatjorden. 



O. F. Müller (1779) beskriver fra Drøbak en méduse, Medusa hemi- 

 sphaerica, senere kjendt under navn av Phialidium hemisphaericum. Dette har 

 sin særlige interesse derved, at denne beskrivelse er en av de allerførste 

 medusebeskrivelser i litteraturen. 



I april 1897 fandt professor Bonnevie ved Drøbak en sværm av 

 Hybocodon prolifer, med langt komne meduseknopper ved basis av å^n 

 ene tentakel. 



Broch (19 1 ol gir en oversigt over hvilke hydroider som findes i 

 Drøbakstj orden og nævner herunder ogsaa de med fri meduser. Disse er : 

 Perigonimus repens, Bougainvillia ramosa, Hydractinia carnea, Campanularia 

 johnstonii, Laomedea geniculata og Laomedea longissima. 



I det følgende gaar jeg da over til den systematiske behandling av 

 det indsamlede materiale. Samtidig bemerkes at Scyphomedusene ikke er 

 tat med i dette arbeide. Av dem findes vistnok ikke andre arter end 

 Cyanea capillata og Aurelia aurita. Grunden til at de ikke er tat med 

 her, er at de fangstmetoder som er benyttet, ikke passer paa saa store 

 former. 



