1 92 1. No. I. PLAXKTONL'XDERSØKELSER FRA KRISTI AMAFJORDEX. II 



Imidlertid er kjendskapet til de athekate hvdroider og til anthoniedusene 

 nu saa stort at et torsok paa en sammensmeltning av de to systemer skulde 

 synes rimelig. 



Utgangspunktet maa da tages fra hydroidene ; medusen er dannet ved 

 modificeret knopskytning fra polypen ; polypen er det primære, medusen 

 det sekundære. 



Som grundlag for Hydroidesystemet har jeg valgt det a\- Kühn (1914I 

 fremsatte, som ogsaa Broch (1916) i det væsentligste slutter sig til. Kun 

 et sted, ved familien Pennaridae, er foretat en liten forandring, som jeg 

 senere skal komme tilbake til. 



Kühn inddeler de athekate hydroider i to store grupper efter tentak- 

 lenes form — Filifera med traadformige tentakler, Capitata med kølleformede 

 tentakler. Broch viser at tentaklenes form ikke altid er et sikkert kjende- 

 merke, f eks. Tubularia regalis fra Trondhjemstjorden, som horer til Capi- 

 tata, har ikke paa noget stadium av sit li\' kølleformige tentakler. Broch 

 har imidlertid fundet et andet typisk skillemerke mellem de to grupper, 

 nemlig neslecellenes form. Hos Capitata er alle eller endel av neslecellene 

 store eggformede ; hvor de er samlet ytterst paa tentaklene, gir de denne et 

 kølleformig utseende. Hos Filifera er neslecellene smaa stavformede og 

 ordnet cirkulært om tentaklene, saa denne faar et finstripet utseende. — 

 Allerede en overfladisk undersokelse gir et tydelig indtryk av at denne 

 forskjel i neslecellen ogsaa findes hos medusene. Som det fremgaar av 

 tegningene er det en paafaldende forskjel mellem de brede tentakler med 

 klumper av nesleceller, som \i finder dem f. eks. hos Sarsia (PI. I, fig. i), 

 og de tynde finstripede tentakler hos former som f. eks. Hydractinia (PI. II, 

 fig. 9). Dette er imidlertid forhold som trænger en nærmere undersokelse. 



Blandt de 8 athecate hydroidefamilier som opstilles av Kühn, har de 

 4 fri meduser, nemlig Corvnidae, Pennaridae, Tubularidae og Bougainvillidae. 

 De tre forste hører til Capitata, mens Bougainvillidae hører til Filifera. 

 I det følgende har jeg sat Pennaridene som underfamilie av Cor^-nidae, et 

 forhold som belyses nærmere under behandlingen av familien Corynidae. 



Vi skal nu se, hvordan det s^'stem som benyttes av A. G. Ma3-er (19 10) 

 over Anthomeduser, kan indordnes under disse 3 hydroidefamiler. 



Mayer deler anthomedusene i 3 store familier, Codonidae, Clado- 

 nemidae og Oceanidae ; familier som udelukkende er grundet paa meduse- 

 karakterer, og som stemmer meget litet overens med de 3 ovennævnte 

 hydroidefamilier. 



Codonidene viser sig xed nærmere undersokelse at stamme dels fi-a 

 Corynide- dels fra Tubularide-hydroider. Denne sammenstilling beror 

 paa at medusene fra disse to familier viser flere fælles træk, noget man 

 jo maatte vente da begge familier er indbefattet under de capitate hydroider. 

 Medusene er imidlertid ogsaa paa flere punkter forskjellige. 



Cladonemidene er en familie som endnu trænger nøiere undersokelse; 

 Hartlaub (1907) betragter den ogsaa .som tvilsomt blandingsgods. Imidlertid 



