T4 ASI.Air; SVF.RDRI-P. M.-N. Kl, 



Sub^c-nns Sarsi(j. L< -,->(in. 



4 lange vel iit\ikl< ili li nl.ikli r iiicfl giTivc ncslebattericr. Paa utsiden 

 av hver basalplate en ocellus. Manubriet tubulært med én ringformet 

 gonade. Hos enkelte arter knopskytning fra manubriet eller fra tentaklenes 

 basis. Knoppene dannes baade fra ecto- og entoderm. 



Fra vore farvande er beskrcxet 6 arter, h\orav findes 3 i mit materiale. 



Sarsia tiihulosa. M. Sars 1 835. 



I'l. I, \VA- I. 



Oval klokke ca. i Vz gang saa høi som bred. Høide optil 10 mm. 

 Småle radialkanaler. 4 lange tentakler tæt besat med neslebatterier, jevnt 

 avsnialnende mot spidsen. Basalplater store med ocellus paa den ytre side. 

 Manubriet raker langt utenfor klokken ; overst har det en liten blæreformig 

 opsvulmning; derefter et sterkt kontraherbart parti uten gonader.; saa et 

 langt gonadebærende parti og endelig et ved en indsnævring tydelig avsat 

 mundparti, som ofte har et spindelformet utseende. Manubrium og basal- 

 plater grønblaa av farve. 



Medusen er foi^ste gang skildret a\' M. Sars i 1835 fra Flore under 

 navn av Oceania tubujosa. — Grønblaa sarsier skal efter Hartlaub findes i 

 store mængder i Ostersjeen. Johansen og Levinsen angir Sarsia tubulosa 

 fra mars til juni i Skagerak og Kattegat. 



1 Kristianialjorden har jeg kun truffet spredte eksemplarer i overflaten 

 i de sidste dage av juni og de første dage av juli ved en temperatur av 

 8,5 — 16,7^ og saltgehalt 22-30 ^/oo. Medusen fandtes baade i 1915 

 og 1916. 



Hydroiden er bedst kjendt under navn av Syncoryne sarsia Loven ; 

 den er ikke paavist i Kristianiatjorden. 



Sarsia gnjiiiiiffra. Forbes 1848. 

 PI. I, fig. 3. 



Denne art har som foregaaende et meget langt manubrium, som kan 

 strækkes langt utenfor klokken; dets ovre del bærer meduseknopper ; nederst 

 har det et stort spindelformet mundparti. Tentaklene er kortere og ender 

 i en klump av nematocyster. Klokkens høide ca. 5 mm. 



Sarsia gemmifera kommer ind i Corden om høsten; august 19 14 og 

 september 191 5 fandtes den i store sværme. Hartlaub angir dens finde- 

 sted til Ostersjøen og Kattegat i august —september. 



Hydroidegeneration ukjendt. 



Temp. 13,4°. Saltg. 22^/00. 



Sarsia apicula (?l. Murbach und Shearer 1902. 

 PI. I, lig. 2. 



31. mai 1 9 16 fandt jeg et enkelt eksemplar av en Sarsia, som efter 

 beskrivelsen kunde svare til Hartlaubs Sarsia apicula. Manubriet er kort 



