30 ASI.Alf, SVKKDKI'I'. M.-.\. Kl. 



II. HYDROGRAFISK-BIOLOGISKE IAGTTAGELSER. 



Trcek av Kristianiafjurdcn^ hydrografi. 



Kristianiafjordcns vandlag fornyes fra Skagerak, hvis hydrografiske 

 forhold derfor kommer til at være av avgjorende betydning ogsaa for 

 Kristianiaijordens hydrografi. 



Skageraks hydrografiske karakter bestemmes av at det danner forbin- 

 delsen mellem Nordsjoen og Atlanterhavet paa den ene side og det Baltiske 

 hav paa den anden side. — Ifølge Hjort og Gran (1900) er alt vand i 

 Skagerak av lavere saltgehalt end 30 ^/00 kommet fra det Baltiske hav. 

 Vand mellem 32 — 34 ^/oo er bankevand, som kommer med den Jydske 

 strøm, og vand over 35 ^/oo er Atlanterhavsvand. Disse vandlag optrær til 

 forskjellige aarstider i forskjellig mængde i Skagerak og kan altsaa herfra 

 trænge ind i Kristianiafjorden. — For disse strømme som fra Skagerak 

 kommer ind i Kristianiafjorden, spiller fjordens dybdeforhold en stor rolle; 

 fjordens indre dannes av et, eller egentlig to, dype bassin med en dybde 

 av ca. 200 m. ; ut mot Skagerak danner bunden imidlertid en høi tærskel 

 med en dybde av ca. 80 m. Herav følger at vandet i fjorden kun fornyes 

 fra Skageraks øvre lag. 



Skagerak er om sommeren dækket av den Baltiske strøm med sit 

 varme og litet saltholdige vand. Dette overflatelag har en dybde a\- 20 m. 

 eller mere. Atlantiske understrømme kan dog paa denne tid stige til ca. 

 50 m., mens bankevand omtrent ikke findes. Kristianiaijordens ovre vand- 

 lag fornyes derfor paa denne tid hovedsagelig fra Kattegat og Ostersjøen. 

 De dypere lag i fjorden undergaar paa denne tid ingen forandring. 



Om høsten tiltar i Skagerak den Jydske strøm i styrke og presser 

 det Baltiske vand tilbake ind mot Sveriges kyst. 1 november er omtrent 

 hele Skageraks overflate dækket av bankevand. Om vinteren kommer der- 

 for det kolde og salte Nordsjøvand ind i KristianiaQorden; samtidig foregaar 

 paa denne tid en vertikalcirkulation, saa ogsaa de dypere lags vand fornyes. 



Coelciiteratplaiiktoticts avhængighet av de hydrografiske forhold. 



Det har i stor utstrækning vist sig at et vandlag med bestemte hydro- 

 grafiske forhold ogsaa karakteriseres av et bestemt plankton. Planktonet 

 skulde da omvendt kunne benyttes som indikator for vandet f. eks. til paa- 



