32 Asi.Ai'f; svKi<r)Kii'. M.-N. Kl. 



\ isniii!^ ;i\- (11 Ixslciiit slioiii. Saili;^ plutopl.inklon o^ krcl^sdyrplanktonet 

 spillci- i s.i.'i hciisccndi- en IxUdnin/^^sfuld rolle. 



I'Oi- (le Heste <oeleiiiei;it(Ts \(flkonimcndc syncs den hydrografiske 

 avhængi^liel ikke at xa-re saa tydelij.; iiltalt; de viser gjennetngaaende en 

 st<'ire e\ ne til al l( iii[)e sig efter forandrede hydrografiske viikaar. Allikevel 

 kan man a\ tidspunktet for deres optræden og vandets hydrografiske 

 karaktei' tiiikkt ganskt sikre slutninger over hvor vedkommende plankton 

 skriver sig fra. 



P'or at faa en oversigt o\'cr fr.rhr)]d(;t hai- jeg r)pstillet folgende 

 kategoi'ier : 



>■/. Jùif/oi^ri/r/r^k />/ni//.-//>ii. (Stationært.) 

 ß. Allogeiieti.sk plankton. (Frcmincd.l 



a. Vinterens allogenetiske plankton. 



b. Sonunfren.-i allogcnrtiskc plankton. 



En lignende inddelingsmaate benyttes av Aurivillius (1898I over Skage- 

 raks plankton. Selvfolgelig er inddelingen sterkt skematisk, saa at de for- 

 skjellige kategorier av plankton gaar over i h\'erandre uten skarpe grænser; 

 men den er meget nyttig for at faa frem et oversigtlig billede. 



Paa basis av nedlagte hydrografiske tabeller er konstrueret et snit 

 (se kart A) som gir et oversigtsbillede over vandlagenes hydrografi til de 

 forskjellige aarstider ved Drebak. Avdeling I viser forholdet om sommeren; 

 som det sees, var fjorden da dækket av et temmelig tykt overflatelag med 

 en saltholdighet av under 30 ^/00. Som det fremgaar a\- axdeling II, der 

 gir et billede av forholdet om \interen, var paa denne tid det varme og 

 litet saltholdige vand helt forsvundet. Vandet har paa denne tid et mere 

 ensartet præg, idet alle lag har en hoi saltgehalt og en lav temperatur. 

 Avdeling III viser overgangen fra \aar til sommer; dette billede er meget 

 skematisk, idet observationstidene ligger for langt fra hinanden; men den 

 Sterke synkning av kurven for 5° antyder ialfald hvordan det kolde vand 

 paa denne tid synker mot bunden. 



De ovennævnte tre kategorier av plankton er tegnet ind paa hver sin 

 kopi av dette kart. [A, B og C] 



A. Etidogciictisk p/aiiktoii. 



Til det endogenetiske eller hjemmehørende plankton er regnet de arter 

 a\' meduser hvis hydroider er sikkert paa\ist i Kristianiafjorden. Dette 

 utelukker naturligvis ikke at ogsaa endel a\- disse meduser kan være 

 kommet med strøm utenfi-a. 



Til dette plankton kan muligens ogsaa regnes trachymedusen Aglantha 

 digitalis paa grund av dens konstante optræden i fjorden. Naar jeg allikevel 

 har regnet denne méduse til allogenetisk \interplankton, er det fordi dens 

 masseoptræden i vintermaanedene tydelig viser en tornvelse utentra av 

 bestanden. 



