HALFDAN BRYN. M.S. Kl. 



familie med der hvor dcii liaddc sin hopal, iikii gjør saa opmcrk.sr)m paa 

 forholdet dci- hvor uregelmæssighetene viser sig. 



Paa rysiognoniict kan man som regel straks se hvor det enkelte individ 

 nærmest horer hjemme Anderledes med de usammensatte eiendommelig- 

 heter, som legemshoide, haarfar\e, hodebredde o. 1. 



Men her viser det sig ofte gjennem paafaldende, „abnorme" middeltal. 

 Jeg vil saaledes som et eksempel blot nævne, at for gutteaarsklassen 

 12 — 13 aar finder jeg i Tydalen at middelhoiden er 140,50, medens aars- 

 klassen 11 12 aar er 141,68. Aarsaken er ganske utvilsomt den, at seh- 

 en liten indblanding av fremmed blod kan fremkalde store utslag naar aars- 

 klassene er smaa. I dette tilfælde hadde 2 av barna sin mor fra Selbu; 

 regnes disse ikke med, blir aarsklassens hoide 144,50, som staar i god 

 samklang med hvad der ellers er fundet for legemshoidens vedkommende. 

 Av saadanne uregelmæssigheter forekommer nødvendigvis mange. Og de 

 tjener — elter min mening — kun til at illustrere den store grundforskjel 

 paa de to bygder end mere. 



Selbu har utvilsomt været bebodd meget længe. Derom bærer først 

 og fremst gaardsnavnene vidnesbyrd. Dr. Andr. M. Hansen har i en række 

 verker og avhandlinger behandlet vore bygders bosætningshistorie. Han 

 mener med bestemthet at kunne datere en række karakteristiske gaards- 

 navne til arkæologiske perioder. 



I sin avhandling „Forhistoriske oplysninger for sammensatte gaards- 

 navne" sier han side 38: Efter 6 uavhængige metoder kommer vi til et 

 og samme resultat, som da maa betragtes som en historisk kjendsgjerning, 

 at aldersrækken inden de største bygder i Norge er: 



i) -vin, 2) -heim, 3) -sta(^ir, 4I -land, -rud, -setr. Han mener end- 

 videre at bosætningstiden for gaardsnavne paa -vin maa lægges 6 slegts- 

 dekader tilbake i tiden (en slegtsdekade = 330 aar). Ifølge K. Rygh har 

 vi i Selbu kun 2 sikre gaardsnavne av denne type, begge beliggende i den 

 del av Selbu som nu kaldes „Mebonden" (hovedbygden). Det er gaardene 

 Nesta = Nestin = Nestvin (den gamle prestegaard) og \^elve (Velvin). Dr. 

 Andr. M. Hansen mener altsaa at denne del av Selbu var fast bebodd alle- 

 rede for ca. 2000 aar siden. 



Av gaardsnavne paa -heim finder man derimot flere ogsaa i andre 

 deler av Selbu : Eidem, Hojem, Fuglem, Grottem, Solem. 



Denne bebyggelse henlægger Dr. Andr. M. Hansen omtrent 5 slegts- 

 dekader bakover, eller altsaa omtrent 200 efter Chr. f. 



Selbustranden skulde altsaa efter dette faat sin bebyggelse senere end 

 den nuværende hovedbygd. Sandsynligvis fik paa denne tid ogsaa \'ik- 

 hvervet og Indrebygden sine første beboere. Indtil denne tid har bebyggelsen 

 skredet meget langsomt frem. 



Men saa tar bebyggelsen i det 6te aarhundrede en raskere fart. Fra 

 denne tid skriver sig gaardsnavne med endelsen -sta(Mr, forkortet -sta: 

 Haarstad, Kvaalstad o. fl. 



