1 92 1. Xf 



SELBU OG TYDALEX. 



Forst en slegtsdekade eller saa senere kommer gaardsnavne med -set. 

 Og saadanne gaarder findes saa at si i alle deler av Selbu. Paa denne tid 

 — for ca. looo aar siden, i vikingetiden — skedde den første bosætning i 

 Floren (Hegset). 



Al sandsynlighet taler nu før at disse Selbus første beboere er kommet 

 til bygden tra de tilstotende bygder ved Trondhjemsfjorden. 



Tydalcn var endnu ubebodd, mener dr. Hansen. Alle gaardsnavne i 

 Tydalen er av yngre dato. Den første bosætning i Tydalen, mener den 

 samme førfatter, kan ikke være ældre end vikingetidens slutning. Her har 

 man dog ingen sikre data at stotte sig til. 



Kart over Selbu og Tydalen. 

 I. Stranden. 2. ^lebonden. 3. Ovrebygden. 4. Floren. 5. Vikhvervet. 



Konservator Th. Petersen, med hvem jeg har konferert angaaende disse 

 sporsmaal, er i det store og hele tat enig med dr. Andr. M. Hansen an- 

 gaaende de anførte bosætningstider før Selbu. Dog er han tilboielig til at 

 tro at den niivcvrciidc bebyggelse i Selbu ikke gaar længere tilbake end til 

 nogen aarhundreder efter Chr. f Mens man i Selbu har fund fra den yngre 

 stenalder, mangler man endnu ethvert arkæologisk vidnesbyrd om bebyggelse 

 mellem denne periode og de forste aar efter Chr. f Meget synes at tyde 

 paa at en forværrelse av klimaet i denne periode har fordrevet befolkningen 

 i Trondelag til de sydligere deler av landet. 



For Tydalens vedkommende anser konservator Th. Petersen det som 

 sikkert at Tydalen har været bebodd allerede i vikingetiden. Herpaa tyder 

 baade de mange gravhauger omkring Lovoien, Aune, Kirk\ollan og op imot 

 Stuedal, likesom man ogsaa har .et enkelt fund i Tydalen som sikkert 

 skriver sig fra den ældre jernalder. Omkring aar 800 mener derfor kon- 

 servator Petersen at Tydalen har været ganske godt bebygget; al sand- 

 synlighet taler for en endnu ældre, om end sparsom, bebyggelse. 



