84 



HALFDAN I5RYN. 



M.-N. Kl. 



riahcl 5;^, fortsat) 



egentlig kan være ved at der ikke kan j^aavises noget korrelations- 

 forhold i Danniai'k, medens det her i Norge er meget tydelig. Jeg 

 skal derfor ikke her komme nærmere ind paa dette spersmaal. Jeg vil 

 blot minde om, at det ogsaa her i Norge er meget vanskelig at paavise 

 korrelationsforholdene naar man blot arbeider med en enkelt intimt krydset 

 befolkning. Disse trær først skarpt frem naar man medtar flere bygdelag, og 

 da trær korrelationsforholdet skarpt frem fordi blandingsforholdet mellem de 

 oprindelige typer er saa forskjellig her i Norge i de forskjellige bygder. 



I sin avhandling „To grundracer i det danske folk" har dr. Andr. M. 

 Hansen tat til gjenmæle mot dr. Carl Burreau. Dr. Andr. M. Hansen 

 analyserer i denne avhandling det for omtalte danske materiale efter den 

 a\- ham i 1904 beskrevne affinitetsmetode. Og han kommer til det resultat, 

 at det fra Norge og andre land vel kjendte korrelationsforhold mellem 

 legemshøide og cephalindex ogsaa gjenfindes i Danmark naar materialet 

 behandles efter hans affinitetsmetode. Som det synes mig, er hans bevis- 

 førelse herav meget tydelig og uimotsigelig. 



Saavel det resultat hvortil professor Fischer kom ved at benytte den 

 vanlige korrelationsmetode, som ogsaa det negative resultat av den til- 

 svarende undersøkelse av det danske materiale bragte mig paa den tanke, 

 at jeg ved behandlingen av dette materiale skulde anvende dr. Andr. M. 

 Hansens affinitetsmetode. 



Da jeg selv ikke var tilstrækkelig inde i metoden til at kunne utfore 

 de nødvendige utregninger av affinitetstallene, henvendte jeg mig til dr. 

 Andr. M. Hansen, som med stor beredvillighet paatok sig at utføre alle 

 beregninger, hvorfor jeg herigjennem bringer ham min bedste tak. 



De av ham utarbeidede tabeller findes trykt paa foregaaende sider. 

 De som onsker at sætte sig mere grundig ind i metoden, henvises til hans 

 ovennævnte avhandling. 



Paa affinitetstabellene er ogsaa kvindene medtat. I de efterfølgende 

 betragtninger tar jeg mindre hensyn til de for kvindene Jundne affinitetstal. 

 Gruppeinddelingen maa for kvindenes vedkommende bli en helt anden end 

 for mændenes. Men man befinder sig her endnu paa en usikker grund. 

 Kvindenes antropologiske forhold er i saa mange henseender avvikende fra 



