86 F. G. GADE. M.-N. Kl. 



hængende bydele Tjernesletten og Strandehagen, den sidste noget op i 

 bakken længst fra tjernet. 



De 6i kræftdødsfald fordeler sig saaledes paa disse bydele: 



Bakkeskot med 24 huser .... 6 dødsfald 



Nedre bydel » 36 — .... 9 — 



Østerkiev » 60 — .... 10 — 



Tjernesletten » 22 — .... 6 — 



Strandehagen » 75 — .... 30 — 



Ejendommelig nok har Osterklcv, byens ældste og daarligst byggede 

 del, hvor ogsaa fattighuset med dets aldrende beboere findes, det mindste 

 antal kræftdødsfald at opvise. 



Strandehagen denmot, hvor bebyggelsen er nyere med antydning til 

 regelmæssige kvartaler, husene er gjennemsnitlig større og bedre end i 

 de gamle bydele, viser det største antal kræftdødsfald. Befolkningen 

 væsentlig arbeidere. Men ogsaa inden denne bydel kan der paavises en 

 yderligere koncentration av kræfttilfælderne i en gruppe av 20 huser som 

 har det tilfælles, at de alle, indtil 1898, da der blev indlagt vandledning, 

 hentet vand fra en vandpost i bydelens centrale gatekryds. Efter 1898 

 har dog en stor del av beboerne av disse huser foretat sin klædesvask 

 ved vandposten. 



I løpet av 30 aar forefalder i 11 av disse 20 huser 12 tilfælder av 

 kræft. Desuten nævner dr. Erichsen i dødsføld med cholæmi og i med 

 »peritonit«, som han begge sterkt mistænker for at ha været cancer. 



De 12 dødsfald indtrær ikke med jevne mellemrum i det nævnte 

 tidsrum, men i to med et frit interval fra 1894 — 1903 skilte perioder. Der 

 har været liten omgang mellem husene, og de angrepne har været ube- 

 slægtede. De har den omtalte vandpost fælles; og den har været benyttet 

 som vaskeplads for tøi fra kræftpatient no. 14 i 1884, fra no. 25 i J894, 

 begge lidende av cancer mammæ. 



En infektion av jordbunden og kummen kan her tænkes mulig, og 

 dermed infektion av vandet i posten. Men halvdelen av tilfælder falder 

 saa sent som 1906 og senere, altsaa flere aar efter at vandposten var 

 bleven lukket, saa en direkte smitte neppe gjøres sandsynlig. »Med mindre 

 man da turde tænke paa et depositum i den menneskelige organisme av 

 et virus, som først gjorde sig gjældende naar »betingelserne« hos den in- 

 ficerte blev gunstige!« 



Undergrunden er fjeld, bestaaende av grundfjeldets lag (glimmergneis, 

 gneis og glimmerskifer). 



